Lasse Raustela

Lasse Raustela (vuoteen 1956 Lars Rasmussen; 30. maaliskuuta 1932 Turku – 10. heinäkuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.Kuka kukin on 2003, s. 817. Helsinki 2002.  Hänet tunnettiin etenkin nuortenkirjoistaan, mutta hän kirjoitti myös historiikkeja sekä kuunnelmia ja televisiokäsikirjoituksia. Raustela voitti Topelius-palkinnon vuonna 1976 teoksellaan Noitakellot ja vuonna 1990 Taivaansavut-sarjallaan. Raustelalle myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 1994.

 Taustat  
Lasse Raustela (alkujaan Lars Rasmussen) syntyi 1932 Turussa. Sukunimen muutos tapahtui 1956. Hänen vanhempansa ovat meijeristi Mourits Rasmussen ja apulaisverosihteeri Elli Aune Nuotio, ja hän oli heidän ainoa lapsensa. Isänsä kansanlaisuuden perusteella Raustela oli Tanskan kansalainen, ja vasta aikuisiän 1953 saavutettuaan hän pääsi anomaan Suomen kansalaisuutta.

Raustelan poika- ja nuoruusvuosien asuintalona oli Läntinen Pitkäkatu 20, Alvar Aallon Turun vuosinaan piirtämä niin sanottu standardivuokratalo Puolalanmäen kupeessa ja ratapihan tuntumassa. Raustela aloitti koulunkäynnin syksyllä 1939. Talvisodan alun pommituksineen hän koki Turussa, sodan lopun evakossa syrjäisessä maalaistalossa Kyrön Hevossaaressa. Toinen evakkomatka jatkosodan lopulla vei Kärjen maatilalle Kaarinaan, Kuusiston salmen rannalle. Kärjestä löytyi Raustelalle kesäkoti myös viitenä seuraavana vuonna; ajan tavan mukaan hän osallistui talon töihin. Omien sanojensa mukaan Raustelalta jäi Kärkeen ja Kuusiston salmen rannalle ”puolet sydämestä ja sielustakin muutama fliisu”. Saamapuoli näkyy hänen kirjoissaan: ”Raustela on yhtä kotonaan navetassa kuin viisikerroksisen talon katolla tuplasaumoja iskemässä”.

 Turun kuvaaja 
Jo hänen ensimmäinen radiotyönsä, aikuisille kirjoitettu niin kutsuttu perjantai-illan kuunnelma Aurajoen aarre (1960), sijoittui Turkuun. Työ on ainoa, jossa Raustela on käyttänyt Turun murretta. Murteesta luopuminen oli tietoinen valinta. Ritva-Liisa Pilhjerta huomioi sen Noitakelloja (1975) arvioidessaan: Raustela ”on välttänyt Turun murteen karikon, puhtaana murre olisi kirjakieleen yhdistettynä tuntunut luultavasti vain huvittavalta.” Murteen sijasta Raustela sitoi teoksensa aikaan ja paikkaan tarkoin valituilla vanhoilla nimillä ja jo hävinneillä sanoilla ”luontevissa yhteyksissä, eikä kirjailija tyrkytä niitä, ei keikaroi niillä”. 

Mikään yksinomainen Turun kuvaaja Raustela ei kuitenkaan ollut. Kuusiosaisessa Taivaansavut-sarjassa pääpaino on toki sotavuosien Turussa, mutta maaseutujaksojen maisema on Kyrön Hevossaaresta. Hevossaareen sijoittuu, tosin mukaillen, myös Älä itke, Vasili-setä. Noitakellot on selkeästi turkulaiskirja, samoin Keskiyön vossikka; verhotummin kaupunkiin sijoittuu Pomppiva Rumilus. Piuran Hessu tulee kyllä äiteineen Turusta, koska koti on palanut pommituksissa, mutta itse kertomus tapahtuu Kärjen maatalossa ja Kuusiston salmen rannalla. Samoissa maisemissa alkaa Seitsemännen laiturin tytön tarina ja jatkuu sitten Turussa. Kuningashitti on puhdas helsinkiläiskirja, samoin Suomenlinnaan sijoittuva trilogia Tupla-Kervisistä. Raustelan ainoa tyttökirja, Kameran silmässä siniset unet, sijoittuu sekä Ouluun että Helsinkiin.

 Tuotanto 
Koulun jälkeen Raustela hakeutui Turun Sanomien toimituksen lähetiksi 1949; kuusi vuotta myöhemmin samassa lehdessä ilmestyi hänen ensimmäinen painettuna julkaistu tekstinsä. Pian sen jälkeen alkoi vapaan lehtimiehen ura Helsingissä Liitosalueen-Sanomien (myöh. Helsinki-lehden) ”lentävänä reportterina” sekä eräiden aikakauslehtien avustajana. Tärkeimmiksi muodostuivat Seura ja Koti-Posti, joissa Raustela vuosina 1960–1970 uursi uutta uraa omintakeisilla, mystillisromanttisilla kertomuksillaan.

1960-luvun alussa alkoi Raustelan ura myös radiokirjailijana. Yhtenä legendaarisen Antero Alpolan ahkerimmista avustajista Raustela kirjoitti vuosina 1961–1977 radion ajanvietetoimitukselle 25 täyspitkää hupailua; tavaramerkikseen hän kehitti sanan ja lyhyiden iskelmäpätkien yhdistelmän. Vuosina 1963–1980 hän avusti myös Lea Pennasen johtamaa lastenradiota 16 lasten- tai varhaisnuorten kuunnelmalla sekä kahdella sarjakuunnelmalla; hän oli mukana kehittämässä Pennasen aloittamaa realistista varhaisnuorten kuunnelmalajia. Myöhemmin Raustela kirjoitti myös kaksi pitkää TV-sarjaa: Jussi Tapolan ohjaaman Omenankukissa lunta ja Keijo Kompan ohjaaman Tavataan Karppisilla.

Raustelan laajaan ja monipuoliseen tuotantoon kuuluu myös useita tietokirjoja, muun muassa kaksi kaupunki- ja kulttuurihistoriallisesti merkittävää talohistoriaa.  ”Dementjeffin kivikartano osoittaa, että paikallisesti ja temaattisesti rajatun kokonaisuuden kuvaus voi välittää laajasti tietoa yhteiskunnan muutoksista, arvoista, elämäntavasta ja vaikutussuhteista.”

Raustelan kirjallisen tuotannon pääpaino on silti nuortenkirjallisuudessa; hän "on monestakin syystä kotimaisen nuorisokirjallisuuden kärkihahmoja." Raustelan päätyö, kuusiosainen Taivaansavut-sarja, ”on nuortenkirjallisuudessamme ainutlaatuisen kattava kuvaus elämästä talvi- ja jatkosodan vuosien Suomessa. Raustela hahmottaa mestarillisesti ajankuvan ja vangitsee samalla herkästi nuoruuden tunnot”.

 Teokset 
 Nuorisokirjallisuus 
 Hämähäkkisaaren vanki (1960)
 Seitsemännen laiturin tyttö (1969)
 Piura (1974)
 Kuningashitti (1974)
 Noitakellot (1975)
 Kameran silmässä siniset unet (1976)
 Taivaansavut (1979)
 Pomppiva rumilus (1980)
 Älä itke, Vasili-setä (1981)
 Isonkallion varjo (1982)
 Mikkolanmäki ampuu (1982)
 Myrskynsilmä (1983)
 Palavat yöt (1984)
 Keskiyön vossikka (1986)
 Vahdinvaihto (1989)
 Tupla-Kervinen ja Punapää (1992)
 Tupla-Kervinen ja kummitus (1994)
 Tupla-Kervinen ja hyökkäysvaunu (1996)

 Historiikit 
 Auran Kultaseppä Oy:n 50-vuotistaival 1963
 Turun Työnantajain Yhdistys ry 1917–1967 
 Turkulaisen käsityön ja teollisuuden vaiheita; Turun Käsi- ja Pienteollisuusyhdistys ry:n 100-vuotisjuhlajulkaisu 
 Helsingin Pienemmän Metalliteollisuuden Työnantajaliiton vaiheita 1920–1970 
 Silmälasi-Huolto Oy 1937–1987 
 Oppipojasta valtakunnan oltermanniksi, Kauppaneuvos Aarno Aho 1896–1987 
 Dementjeffin kiwikartano 1885–1985
 Kojemaakarista silmäoptikoksi. Kertomus silmälasikaupan ja opti­konammatin vaiheista Suomessa 1821–1991 
 Florentin Granholmin kivipalatsi, Florentin Granholms stenpalats 1896–1996 
 Lyhtyjä pitkässä yössä, Kertomus eräästä vähäisestä sukuhaarasta 2007
 Auringonlaskun katu, Aallon standarditalo ja sen ympäristön rakentamisen historiaa Turusta 2011

 Hupailut 
 Kolme naista talossa, 1961
 Ville eli elämäänsä, 1961
 Varaslähtö vuodenvaihde, 1962
 Joulu joka vuosi, 1963
 Hei tipsun-tapsun-tapania, 1963
 Ruska puskassa ja tuska taskussa, 1964
 Pikkulämpimiä kesäkylmillä, 1966
 Mies joka myi autonsa, 1966
 On kesä, ah, muisto jo vain, 1966
 Lemmenlieska leiskahtaa, 1967
 Milloin sai hempukkanne viimeksi rentukan? 1968
 Pöytä, 1968
 Tapanin tonttuilu, 1968
 Yövuoroin yövieraissa, 1969
 Taaksepäinvilkaisu, 1969
 Katinkultainen nuoruus, 1970
 Huoneisto myytävänä, 1970
 Kadonnut nuoruudenrakastettu, 1972
 Suden- ynnä muita korentoja, 1973
 Aamuhetki mullin mallin, 1973
 Suksimisajanvietettä, 1974
 Lusikoitavia haarukkapaloja, 1974
 Oho kallista kotoa! 1975
 Yksinäisen tähden katsastaja, 1975
 Takaperin kulkeva etutuuppari, 1977

 Palkintoja 
 3. palkinto Nuoren Voiman Liiton vuoden 1955 talvipäivien runojen sarjassa 
 1. palkinto Nuoren Voiman Liiton vuoden 1956 talvipäivien runojen sarjassa.
 Nuorten Kirja ry:n Otavan palkinto 1960 teoksesta Hämähäkkisaaren vanki
 Suomen Nuorisokirjailijat ry:n kunniamaininta 1970 teoksesta Seitsemännen laiturin tyttö 
 Valtion nuorisokirjallisuuspalkinto 1975 teoksista Piura ja Ku­ningashitti 
 Tauno Karilaan palkinto 1975 teoksesta Piura 
 Topelius-palkinto 1976 teoksesta Noitakellot 
 Valtion nuorisokirjallisuuspalkinto 1987 teoksesta Keskiyön vos­sikka
 Topelius-palkinto 1990 Taivaansavut-sarjasta

 Lähteet 
 Vaijärvi, Kari: Suomalaisia lasten- ja nuortenkirjailijoita III. Suomen Kirjastoseura, Pieksämäki 1981.
 Grönholm, Jouko: Kirjojen Turku. 1992.
 Monumentti pienelle pojalle. Lukija 2/1990.
 Toivola, Lea: Suomalainen sankari. Tyyris Tyllerö 1/1992.
 Taustaa Taivaansavuille. Lukufiilis 2/1989.
 Yksityiskohtaiset bibliografiat, Suomen Nuorisokirjallisuuden Instituutti
Viitteet

 Aiheesta muualla 
Lasse Raustelan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat
Luokka:Vuonna 1932 syntyneet
Luokka:Vuonna 2022 kuolleet