Konjunktio (logiikka)

220px|thumb|Lausetta  vastaava Venn-diagrammi

Konjunktio on propositiologiikassa kaksipaikkainen looginen konnektiivi, joka vastaa yleiskielen sanaa ja. Sillä muodostettu yhdistetty lause on tosi, jos molemmat sen yhdistämät lauseet ovat tosia, muussa tapauksessa epätosi. Lauseiden A ja B konjunktiolle käytetään merkintää .

Konjunktioon läheisesti liittyviä käsitteitä muissa yhteyksissä ovat:

 joukko-opissa leikkaus 
 predikaattilogiikassa universaalikvanttori eli kaikki-kvanttori
 elektroniikassa konjunktiota vastaa AND-portti.

 Merkinnät 

Loogiselle konjunktiolle käytetään kirjallisuudessa useita eri symboleja. Sanan "ja" () 
ohella sille käytetään yleisesti symbolia "", Esimerkiksi "A  B " luetaan "A ja B".  Tällainen konjunktio on tosi vain jos sekä A että B ovat tosia lauseita, muussa tapauksessa se on epätosi.

Kaikki seuraavat ovat konjunktiota:




Boolen algebrassa konjunktiolle käytetään merkintää .  Jan Lukasiewiczin prefiksinotaatiossa disjunktion merkkinä käytetään K-kirjainta, joka on lyhenne puolan kielen sanasta koniunkcja. Tällöin lauseiden p ja q konjunktio merkitään Kpq.

Eri ohjelmointikielissä konjunktiota vastaava operaattori merkitään tavallisimmin joko sanalla and tai kahdella et-merkillä (&&).

 Totuustaulu 


Operaation  totuustaulu on seuraava:

LAUSEET  KONJUNKTIO    tosi  tosi  tositosi  epätosi  epätosiepätosi  tosi  epätosiepätosi  epätosi  epätosi

Ominaisuudet

Looginen konjunktio noudattaa lasku­lakeja, jotka pitkälti ovat analogisia esi­merkiksi reaalilukujen lasku­säännöille. Se on vaihdannainen ja liitännäinen, ja sille pätee myös osittelulaki, kun toisena lasku­toimituksena on looginen disjunktio.  Konjunktio on lisäksi idem­potentti eli minkä tahansa lauseen konjunktiolla itsensä kanssa on sama totuus­arvo kuin alku­peräisellä lauseella. Tätä havainnollistavat seuraavat kaaviot: 

 Vaihdannaisuus
        50px        50px

 Liitännäisyys
        50px50px        50px        50px50px

 Osittelulaki loogisen disjunktion suhteen
        50px50px        50px        50px50px

muita 
liitännäisyys eksklusiivisen diskunktion suhteen:
        50px50px        50px        50px50px

liitännäisyys materiaalisen nonimplikaation suhteen:
        50px50px        50px        50px50px

liitännäisyys itsensä kanssa:
        50px50px        50px        50px50px

 Idempotenssi
        36px36px        36px

 Monotonisuus
        50px        50px        50px50px

 Totuuden säilyttävä validiteetti
Kun kaikki konjunktiolla yhdistettävät lauseet ovat tosia, konjunktio on tosi.
        50px        60px(kokeiltava)

 Epätotuuden säilyttävä validiteetti
Kun kaikki konjunktiolla yhdistettävät lauseet ovat epätosia, disjunktio on epätosi.
        60px        50px(kokeiltava)

 Walshin spektri: (1, -1, 1, -1)

 Epälineaarisuus: 1 (funktio on taivutettu)

Jos totuusarvoille käytetään binäärilukumerkintöjä 1 (tosi) ja 0 (epätosi), looginen konjunktio toimii samoin kuin näiden lukujen normaali kertolasku.

 Sovellukset tietotekniikassa 

Useimmissa ohjelmointikielissä on konjunktiota vastaava operaattori.  Se merkitään monissa
ohjelmointikielissä varatulla sanalla and, mutta esimerkiksi C:ssä ja siihen pohjautuvissa ohjelmointikielissä kahdella et-merkillä (&&). 

Useimmissa ohjelmointi­kielissä looginen konjunktio antaa tulokseksi aina boolean-tyyppisen muuttujan, jolla on vain kaksi mahdollista arvoa: tosi (1) tai epätosi (0). Monissa vahvasti tyypitetyissä kielissä konjunktio voidaan sitä paitsi suorittaa vain, jos molemmat sillä yhdistettävät operanditkin ovat boolean-tyyppisiä. Joissakin heikosti tyypitetyissä kielissä, esimerkiksi C:ssä, konjunktio voidaan kuitenkin suorittaa silloinkin, kun operandit ovat esimerkiksi kokonais- tai reaaliluku­tyyppisiä; tällöin tuloksena on 0 (epätosi), jos ainakin jompikumpi operandi on nolla, mulloin tuloksena on 1 (tosi). Tällöin siis operandien kaikkien muiden arvon kuin nollan katsotaan vastaavan totuus­arvoa tosi.

Konjunktiota vastaava looginen portti on AND-portti.

 Biteittäinen operaatio 

Joissakin ohjelmointikielissä on määritelty myös biteittäinen konjunktio'''. Tällöin operandit,
jotka voivat olla esimerkiksi binäärisiä kokonaislukuja, käydään läpi bitti bitiltä
ja suoritetaan konjunktio-operaatiot kummankin operandin vastaavien bittien välillä. Tuloksena saadaan
muuttuja, jossa kunkin bitin arvo riippuu operandien bittien arvoista seuraavasti:

 0 and 0 = 0
 0 and 1 = 0
 1 and 0 = 0
 1 and 1 = 1

Käymällä bitit läpi esimerkiksi binääriluvuista 11001010 ja 10100011 saadaan tulokseksi 10000010.

Biteittäinen konjunktio on käytettävissä muun muassa C-kielessä, jossa se merkitään yhdellä et-merkillä (&).

Biteittäisellä konjunktiolla voidaan muun muassa selvittää, minkä annetussa bittijonossa on jonkin tietyn bitin arvo. Esimerkiksi laskutoimitus
10011101 AND 00001000
antaa tulokseksi bittijonon 00001000, joka osoittaa, että vasemmanpuoleisen luvun viidennen bitin arvo on 1.

Leikkaus

Konjunktiota vastaava operaatio joukko-opissa on leikkaus. Kahden joukon leikkaus määritelläänkin konjunktion avulla: , jos ja vain jos . Toisin sanoen alkio a kuuluu joukkojen A ja B leikkaukseen, jos ja vain jos se kuuluu molempiin näistä joukoista, Tämän vuoksi joukko-opillinen leikkaus noudattaa pitkälti samoja sääntöjä kuin konjunktiokin: sillekin pätevät vaihdanta-, liitäntä-, osittelu- ja de Morganin lait.

 Luonnolliset kielet 

Matemaattisessa logiikassa määritellyt käsitteet ovat merkitykseltään
erilaisia kuin luonnollisen kielen sanat yleensä ovat. Suomen kielessä loogista konjunktiota vastaa lähinnä sana kieliopillinen konjunktio ja''. Tätä sanaa, samoin kuin sen vastineita useissa muissakin kielissä, käytetään kuitenkin myös tavoilla, jotka eivät vastaa loogisen konjunktion käsitettä. Toisinaan sillä ilmaistaan seurausta tai uhkausta, esimerkiksi: "vielä yksi sana, ja minä lähden", jonkin asian jatkamista huomattavan kauan, esimerkiksi "miettii ja miettii", tai sitä käytetään yhdistämään jonkin luvun tai määrän pienempää yksikköä suurempaan, esimerkiksi "kello 12 ja 50" (=12.50) tai Tuhannen ja yhden yön tarinat.

 Katso myös 
 Disjunktio
 AND-portti
 Propositiologiikka
 Boolen algebra

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 


Luokka:Logiikka