Kouvolan ja Korian joukkomurhat

Kouvolan ja Korian joukkomurhat tapahtuivat Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918. Kouvolassa teloittajina olivat ensin punaiset, jotka surmasivat Kouvolan veripelloksi kutsuttuun paikkaan yli sata valkoista, joukossa kymmeniä Kymiyhtiön virkamiehiä.  Korian sillalla tapahtui teloituksia huhtikuun loppupuolella 1918. Ammuttujen joukossa olivat Kymiyhtiön johtaja Gösta Björkenheim ja kirurgi Kaarlo Hjelt. Punaisen terrorin avainhahmoja Kouvolassa oli komissaari Aleksanteri Metsävuori.

Perimätiedon mukaan punaiset olivat kiduttaneet uhrejaan ja pian sisällissodan päätyttyä ruumiit kaivettiinkin ylös tämän todentamiseksi. Uhreissa todettiin kidutusjälkiä, mikä herätti vihaa valkoisten puolella. Seuraavaksi samoihin hautoihin teloitettiin kostoksi yli 120 punakaartilaista.Toimittaja-tutkija Mirja Turunen osoitti vuonna 2005 hyväksytyssä väitöskirjassaan, että valkoisten vammat olivat oikeasti luonnollisia mätänemismuutoksia eikä kidutusjälkiä.

Kouvolaa on pidetty yhtenä kansalaissodan ankarimpana punakaartin terrorikeskuksena. Kostoksi valkoiset teloittivat Kouvolan vallattuaan muun muassa runoilijan ja vallankumouksellisen ylioikeuden sihteerin Kasperi Tantun ja Kouvolan naiskaartin komentaja Elli Kokon.

Punainen terrori Kouvolassa
200px|right|thumb|Kouvolan Kansalaissodan v. 1918 punaisten muistomerkki
Kouvolassa punaisten teloittamien ihmiset kotipaikkakunnan mukaan.
 Kotipaikka  Määrä Kuusankoski  27 Muu Valkeala  9 Luumäki  20 Hamina-Vehkalahti  32 Kymi  9  Pyhtää  6 Sippola  6 Helsinki  2 Kuopio  2 Mäntyharju  2 Muut  10 Yhteensä  125

 Katso myös  
 Kouvolan salainen tutkijakomitea
 Vallankumousoikeus

 Lähteet 
 Turunen, Mirja: Veripellot, sisällissodan surmatyöt Pohjois-Kymenlaaksossa 1918, Atena, 2005

 Viitteet 

Luokka:Punainen terrori
Luokka:Valkoinen terrori
Luokka:Joukkosurmat Suomessa
Luokka:Kouvolan historia