Turun urheilu

Väestömäärältään isohkolle kaupungille tyypillisesti Turussa on monipuolisesti tiloja ja alueita monien eri lajien harrastamiseen. Kupittaan alue on kaupungin monipuolisin liikunta- ja urheilualue. Kupittaalla sijaitsevat useiden jalka- ja pesäpallokenttien lisäksi muun muassa liikunta- ja keilailuhalli, Veritas Stadion -jalkapallostadion, velodromi, rullalautailualue ja BMX-rata. Vuonna 2006 Kupittaalle valmistui myös uusi Kupittaan jäähalli. Kupittaan palloiluhalli aukesi vuoden 2017 lopulla, ja siellä voi pelata muiden muassa lentopalloa, käsipalloa, futsalia, salibandya ja koripalloa.

Veritas Stadionin ohella toinen kaupungin merkittävä stadion on Urheilupuistossa sijaitseva Paavo Nurmen stadion, jossa käydään pääosin yleisurheilukilpailuja. Kaupungin jäähalleista suurin on vuonna 1990 valmistunut 11 820 -paikkainen Gatorade Center, jonka aiempia markkinointinimiä ovat olleet Turkuhalli, Typhoon ja Elysée Arena. Toinen Turun suurista jäähalleista on edellä mainittu Kupittaan jäähalli. Muut Turun jäähallit sijaitsevat Varissuolla sekä Impivaarassa, jossa sijaitsee myös jalkapallo-, uima- sekä tennishallit.

 Historia 
Turun seutu edusti 1800-luvun jälkipuolella suomalaisen liikuntakulttuurin kehityksessä merkittävää keskusta, jossa yhdistyivät kaupunkimainen järjestötoiminta ja maaseudun asteittainen liittyminen moderniin urheiluun. Kehitys oli kaksikielistä ja monivaiheista. Uudenaikaisen voimistelu- ja urheiluharrastuksen alkuunpanijoina olivat erityisesti voimistelunopettajat J. Hofman ja A. Blomberg, joiden herättämä innostus jätti pysyvät jäljet Turun liikuntakulttuuriin.

Purjehdusseurojen (perustettu 1869), soutu- ja pyöräilyseurojen rinnalle nousivat ruotsinkieliset urheiluseurat Åbo Lycei Turnförening (1883), Åbo Turnförening (1883) sekä Åbo Idrottsförening (1886). Suomenkielinen järjestötoiminta alkoi kasvaa 1890-luvun alusta lähtien, samanaikaisesti kun Turun suomalainen klassillinen lyseo perustettiin vuonna 1890. Turun Urheilun Ystävät perustettiin vuonna 1893 ja Turun Työväenyhdistyksen Urheilu- ja Pursiseura vuonna 1896.

 Urheilupuiston merkitys 
Turun urheilupuiston perustaminen oli ratkaiseva infrastruktuurihanke. Se oli lajissaan Suomen ensimmäinen ja paransi toimintaedellytyksiä ratkaisevalla tavalla. Vuodesta 1893 alkaen urheilupuisto oli Turun Urheilun Ystävien hoidossa. Vuosisadan vaihteessa tapahtui lopullinen läpimurto opiskelijaseuroista laajempiin puitteisiin, kun Turun työväenyhdistyksen voimistelu-osasto ja Turun Urheiluliitto perustettiin vuonna 1901.

 Yleisurheilu 
Turun merkittävin yleisurheiluseura on Turun Urheiluliitto, joka luokitellaan yleisurheilun Superliigaan. TuUL:lla oli vuonna 2024 yhteensä 767 luokkaurheilijaa. Turun Urheiluliitto on saavuttanut 13 Kalevan maljan voittoa ja sijoittunut 56 kertaa kolmen parhaan joukkoon.

Turun Urheiluliiton ohella Kalevan maljan kilpailuissa on menestynyt Turun Toverit sekä Turun Riento (kerran kolmen parhaan joukossa). Turun Weikot luokitellaan toiseksi korkeimmalle tasolle ykkösliigaan.

Turun Urheiluliiton menestynein urheilija on kestävyysjuoksija Paavo Nurmi, jonka mukaan on nimetty urheilupuistossa sijaitseva yleisurheilustadion. TuUL järjestää Nurmen stadionilla vuosittaisia Paavo Nurmi Games -yleisurheilukilpailuja sekä kansallista Tilastopajacup-sarjaa. Vuonna 2007 yleisurheilun Eliittikisa-sarjaan kuuluva Paavo Nurmi Games viettää 50-vuotisjuhliaan. Turun Weikot on muun muassa maajoukkuesprintteri Nghi Tranin ja keihäänheittäjä Kirsi Ahosen kotiseura.

Yleisurheilun SM-kilpailut eli Kalevan kisat on järjestetty Turussa 13 kertaa vuosina 1912, 1919, 1927, 1933, 1936, 1945, 1954, 1963, 1976, 1989, 2001, 2011 sekä 2020.

 Palloilulajit 
 Jalkapallo 

Turun menestynein jalkapalloseura on Turun Palloseura, joka on pelannut pääsarjatasolla SM-sarjassa ja Veikkausliigassa yhteensä 76 kauden ajan. TPS on saavuttanut kahdeksan Suomen mestaruutta ja voittanut jalkapallon Suomen Cupin kolme kertaa. TPS:n lisäksi menestyneitä turkulaisia jalkapalloseuroja ovat FC Inter Turku, joka on pelannut 29 kautta pääsarjassa ja saavuttanut yhden Suomen mestaruuden (2008) ja kaksi Suomen Cupin voittoa sekä Åbo IFK (9 kautta, kolme mestaruutta ja yksi Cup-voitto).

Muita pääsarjassa pelanneita turkulaisseuroja ovat Turun Pyrkivä (7 kautta), Turun Toverit (5 kautta), Turun Weikot (3 kautta), Turun Pallokerho ja Turun Urheiluliitto (2 kautta) sekä Turun Kisa-Veikot (1 kausi)

Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneita turkulaisseuroja ovat Turun Teräs (4 kautta), Turun Riento (2 kautta) sekä Turun Kisa-Toverit ja Turun Pallo (1 kausi). Useamman kauden kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla ovat pelanneet Hirvensalon Heitto (6 kautta), Sinimustat (3 kautta) sekä Kupittaan Allianssi (2 kautta).

 Käsipallo 
Turku on käsipallon kannalta merkittävä keskus. Turun menestynein käsipalloseura on Aktialiigassa pelaava ÅIFK, joka on pelannut pääsarjassa yhteensä 52 kauden ajan. ÅIFK:n ohella menestynyt turkulaisseura on HC Dennis voitti 2000-luvun vaihteessa kolme Suomen mestaruutta ja viisi Suomen Cupia. Seuran toiminta kuitenkin loppui kauteen 2004–05. Sen paikan peri HC Fenix.

ÅIFK:n lisäksi pääsarjassa ovat pelanneet Turun Toverit (15 kautta), Turun Palloseura (9 kautta), HC Dennis (7 kautta), HC Fenix (5 kautta), Turun Kisatoverit (4 kautta), Åbo BoIS (3 kautta) sekä Turun Pallokerho ja Turun Pyrkivä (1 kausi)

 Salibandy 

Turussa on useita salibandyjoukkueita, suurin näistä TPS Salibandy.

Turkulaiset joukkueet ovat karsineet pääsarjatasolle salibandyliigaan useita kertoja viimeisten vuosien aikana. Keväällä vuonna 2007 TPS Salibandyn naiset ja miehet nousivat korkeimmalle tasolle liigajoukkueiksi.

 Lentopallo 
Turun menestyneimmät lentopalloseurat ovat Turun Toverit sekä TuTo Volley. Turun Toverit on pelannut miesten pääsarjassa kahden kauden ja TuTo Volley kolmen kauden ajan. TuTo Volley on saavuttanut yhden SM-pronssin. 

 Amerikkalainen jalkapallo 
Amerikkalaisessa jalkapallossa Turun menestynein seura on Turku Trojans, joka on pelannut korkeimmalla sarjatasolla Vaahteraliiga]ssa 35 kauden ajan. Turku Trojans voitti Vaahteramaljan vuonna 2003. Lisäksi Turku Trojans on saavuttanut yhdeksän SM-hopeaa ja viisi SM-pronssia.

 Muut palloilulajit 
Puolen vuosikymmenen hiljaiselon jälkeen Turun Riento pelaa kaudella 2012–2013 koripallon naisten SM-sarjaa. Neljä Suomen mestaruutta voittanut Turun NMKY pelaa miesten I-divisioonan B-lohkossa. Viimeinen turkulaisjoukkue Korisliigassa oli Turun NMKY:n ja Kaarinan Uran yhteisjoukkue Aura Basket, joka pelasi korkeimmalla sarjatasolla 2004–2006, mutta lopetti toimintansa vuonna 2006.

Rugbyn SM-sarjassa Turkua edustaa Eagles Rugby FC, lacrossessa Turku Titans ja kriketissä SM-sarjaa pelaavat Turku Cricket Club sekä Finn-Asia.

Turun ainoan pesäpalloseuran Turku-Pesiksen naisten joukkue pelaa Superpesiksessä. Sen edeltäjä Lännen Pallo voitti naisten Suomen mestaruuden vuonna 1982.

 Vesiurheilu 
 Purjehdus 
Purjehdusurheilu on yksi vanhimpia urheiluperinteitä, jonka juuret juontavat Suomessa 1800-luvun puoliväliin. Vuonna 1865 perustettu Airisto Segelsällskap on Suomen kolmanneksi vanhin pursiseura.

 Talviurheilu 
 Hiihto 
Turun hiihtoseurat ovat suuntautuneet pääsääntöisesti harraste- ja nuorisotoimintaan. Merkittävin seura on hiihtoliiton II-luokkaan luokiteltava Maarian Mahti.

 Jääkiekko 

Jääkiekossa Turun Palloseura  (TPS) on voittanut Suomen mestaruuden kymmenen kertaa. Erityisen menestyksekkäitä kausia TPS:lle ovat olleet kolmen peräkkäisen SM-liigan mestaruuden vuodet 1989–1991 sekä uudestaan 1999–2001. 

Tunnetuimpiin TPS:ssä vaikuttaneisiin valmentajiin kuuluvat Juhani Wahlsten, Hannu Jortikka ja Vladimir Jurzinov.

Muita kuuluisia tepsiläisiä ovat nelinkertainen TPS-kapteeni Juhani Tamminen sekä seuran maalivahtikoulutuksessa pitkään toiminut Jorma Valtonen.

TPS on toiminut kasvattajaseurana lukuisille NHL-tähdille kuten Saku Koivulle, Miikka Kiprusoffille, Antero Niittymäelle, Aki Bergille, Sami Salolle, Jani Hurmeelle, Fredrik Norrenalle sekä Mikko Koivulle. Maineikkaita TPS-pelaajia ovat lisäksi muun muassa Timo Nummelin, Petteri Nummelin, Hannu Virta, Esa Keskinen, Kai Nurminen, Ari Vuori, Marko Kiprusoff, Mikko Eloranta ja Jukka Vilander. Ensimmäisen SM-kultansa TPS voitti 1956. 

Toinen perinteinen jääkiekon turkulaisjoukkue on Mestiksessä pelaava TuTo Hockey, joka kilpaili TPS:n kanssa 1970-luvulle asti. Vuosikymmenen puolivälissä seurafuusioissa monia TuTon pelaajia, kuten Reijo Leppänen, Seppo Lindström ja Urpo Ylönen, liittyi TPS:n riveihin. "Vahvistettu TPS" voitti SM-liigan ensimmäisen mestaruuden keväällä 1976.

Muita pääsarjassa pelanneita turkulaissseuroja ovat Åbo IFK (9 kautta), Turun Pallokerho (4 kautta), Turun Riento (4 kautta), Turun Pyrkivä (2 kautta) sekä Kiekko-67 (1 kausi).

Parhaimmillaan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ovat pelanneet Turun Weikot (6 kautta), Turun Kisa-Veikot (2 kautta), Turun Kiekkoilijat (2 kautta) sekä Turun Teräs (2 kautta). Parhaimmillaan kolmanneksi korkeimalla sarjatasolla on pelannut Turku HT (4 kautta).

 Ratsastus 

Turussa järjestetään vuosittain kansallisen tason esteratsastuskilpailu Metsämäki Horse Show. Vuosina 1946–2016 kilpailtiin myös Turun Malja -kilpailussa. Turussa on seitsemän  Suomen Ratsastajainliiton (SRL) alaista ratsastusseuraa.

 Golf 

Turussa on kaksi 18-reikäistä championship-tason golfkenttää: Aura Golf ja Harjattula Golf sekä 6-reikäinen jokamieskenttä Hirvensalon Golf. Aura Golfin kenttä sijaitsee Ruissalon saarella. Kenttä isännöi Euroopan amatöörikilpailuja vuonna 1994 ja Euroopan seniorimestaruuskilpailuja vuonna 1997, ja se on rankattu Suomen toiseksi parhaaksi golfkentäksi. Harjattula Golfin kenttä sijaitsee meren rannalla Kakskerran saaressa.  Hirvensalon Golfin kenttä sijaitsee Hirvensalossa, lähellä Hirvensalonsiltaa.

 Moottoriurheilu 

Jarno Saarinen oli suomalainen ratamoottoripyöräilijä ja ensimmäinen suomalainen ratamoottoripyöräilyn maailmanmestari vuodelta 1972. Taru Rinne on ensimmäinen nainen, joka on yltänyt MM-pisteille ratamoottoripyöräilyn MM-sarjassa.  Jouko "Jokke" Kallio on kaksinkertainen Euroopan mestari truck race:ssa (1991 ja 1992). Hänellä on myös Suomen mestaruuksia ja cup-mestaruuksia 22 kappaletta (1972–2003) sekä useita hopea- ja pronssimitaleita niin jääradoilta, maastoajoista (myöhemmin sprintistä), rallista, asfalttiradoilta kuin rallicrossistakin. Ensimmäinen F1-kuljettajamme ja rata- sekä rallivirtuoosi  Leo "Leksa" Kinnunen asui myös Turussa.

Lähteet

*