Swift-teleskooppi

Swift (Swift Gamma Ray Burst Explorer) on maata kiertävä teleskooppi, joka tutkii gammapurkauksia. Swiftin toiminnasta vastaa NASA, mutta sen rakentaminen ja suunnittelu oli monikansallinen projekti, johon Yhdysvaltojen lisäksi ottivat osaa Iso-Britannia ja Italia. NASA nimesi avaruusteleskoopin uudestaan nimellä Neil Gehrels Swift Observatory, helmikuussa 2017 kuolleen Neil Gehrelsin kunniaksi. Neil Gehrels oli projektin alkuperäinen päätutkija.

 Yleistä 
Swift tarkkailee maailmankaikkeutta usealla eri aallonpituudella, gammasäteilystä aina näkyvän valon alueelle. Sen tehtävänä on pääasiallisesti tarkkailla gammapurkauksia. Se kykenee itsenäisesti kääntymään suuntaan, jossa se on havainnut gammapurkauksen. Tämä on tärkeää, sillä gammapurkaukset ovat erittäin lyhytaikaisia. Luotain lähettää välittömästi mittaamansa datan maahan, jotta astronomit kykenisivät tutkimaan purkauksen jälkihehkua.

Swiftin komentokeskus sijaitsee Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa.

 Instrumentit 
 Gammapurkaushälytin (BAT) 
Instrumentilla Swift tarkkailee suuria ~2 steradiaani alueita avaruudesta tehden havaintoja gammapurkauksista ja laskien niiden sijainnin. Se paikallistaa purkausten sijainnin 1-4 kulmaminuutin tarkkuudella. Tiedot sijainnista lähetetään maahan, josta purkausta pysytään sitten joillaikin teleskoopeilla seurata. Tarkkailtava energia-alue 15–150 keV.

 Röntgenteleskooppi (XRT) 
Röntgenteleskoopilla Swift kykenee ottamaan kuvia ja tekemään spektrianalyysin gammapurkausten jälkihehkusta. Näköalue (FoV) on 23,6 × 23,6 ja siinä on Wolter I -tyypin optiikka. Instrumenttia käytetään myös pidempiaikaiseen purkauksen jälkihehkun tarkkailuun. Tarkkailtava energia-alue: 0,2–10 keV.

 Ultravioletti/optinen teleskooppi (UVOT) 
pienoiskuva|265px|Swift lennon ensimmäinen UVOT -teleskoopilla otettu kuva M101 Tuulimyllygalaksista. Kuvassa on yhdistetty useita eri suotimilla otettuja kuvia. Siitä on tehty väärävärikuva jossa lyhyet ultravioletit aallonpituudet on esitetty sinisellä ja pisimät näkyvän valon allonpituudet punaisella.
Tämän teleskoopin aukko on 30 senttimetriä. Sillä tarkkaillaan purkauksen jälkihehkua ultavioletin ja näkyvän valon alueella. Teleskoopilla pystytään tarkkailemaan kohdetta alle kulmasekuntin tarkkuudella. Lisäksi instrumentilla kyetään tarkkailemaan purkausta pidemmän aikaa kuin edellä mainituilla instrumenteilla. Tarkkailtava aallonpituusalue on 170–650 nm.

 Projektin tavoitteet 
Swift-teleskoopilla on monia tavoitteita:

 Saada selville gammapurkausten lähde. On olemassa ainakin kahden tyyppisiä gammapurkauksia, joista vain toinen on selitettävissä hypernovilla.
 Gammapurkaukset näyttävät tapahtuvan "kosmologisilla etäisyyksillä" eli niitä voitaneen käyttää suurten etäisyyksien mittaamiseen.
 Koko taivaan kattava tarkkailujärjestelmä on tarkempi kuin aiemmin ja se tulee lisäämään huomattavasti tietoamme avaruuden röntgenläheistä.
 Swiftiä hyödynnetään yleisesti monen aallonpituusalueen tarkkailuun ja nopean toiminnan teleskooppina.

Huomattavia tapahtumia
 9. toukokuuta 2005 Swift havaitsi GRB 050509b -gammapurkauksen, joka kesti 0,03 sekuntia. Näin ollen siitä tuli ensimmäinen lyhytaikainen gammapurkaus, jonka sijainti kyettiin määrittelemään.
 4. syyskuuta 2005 Swift havaitsi GRB 050904 -purkauksen, jonka punasiirtymä oli 6,29 ja kesto 200 sekuntia. Se oli myös kaukaisin havaittu purkaus, sillä etäisyyttä kohteeseen oli noin 13 miljardia valovuotta.
 18. helmikuuta 2006 Swift havaitsi GRB 060218 -purkauksen, jolla oli kestoa epätavalliset 2000 sekuntia, yli puoli tuntia. Etäisyyttä kohteeseen oli "vain" 440 miljoonaa valovuotta Oinaan suuntaan. Purkaus oli etäisyydestä huolimatta erittäin himmeä.
 14. kesäkuuta 2006 Swift havaitsi GRB 060614 -purkauksen, joka kesti 102 sekuntia. Purkaus tapahtui galaksissa, jolla on etäisyyttä meihin noin 1,6 miljardia valovuotta. Tämä gammapurkaus oli ilmeisesti merkki uuden mustan aukon synnystä.
 19. maaliskuuta 2008 Swift havaitsi GRB 080319B -purkauksen, joka oli voimakkain gammapurkaus siihen mennessä havaituista. Huolimatta kohteen 7,5 miljardin valovuoden matkasta meihin se oli nähtäväillä paljain silmin noin 30 sekunnin ajan.
 23. huhtikuuta 2009 Swift havaitsi GRB 090423 -purkauksen, avaruuden toistaiseksi kaukaisimman kohteen (13,035 miljardia valovuotta).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 









Luokka:Avaruusteleskoopit
Luokka:Tiedesatelliitit