Emil Genetz

Karl Emil Moritz Genetz (24. lokakuuta 1852 Impilahti – 1. toukokuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen kansallisromanttisen taidemusiikin säveltäjä, laulaja ja opettaja.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Emil Genetz, Aamulehti, 03.05.1930, nro 117, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 03.05.2025 Emil Genetz oli runoilija Arvid Genetzin veli.

Elämä
Nuoruus
Emil Genetzin vanhemmat olivat kruununvouti Karl Johan Gabriel Genetz ja Laura Charlotta Johanna Ferrin. Hän syntyi Impilahdella vuonna 1852 ja kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta vuonna 1870. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa lakia ja kemiaa vuoteen 1874 saakka, jolloin hän pääsi laulajaksi Suomalaiseen Oopperaan. 1870-luvulla Genetz soitti viulua Ylioppilaskunnan Soittajissa. Valtion stipendin avulla hän opiskeli musiikkia ja näyttämötaidetta Dresdenin konservatoriossa 1875–1877.

Opettajana
Genetz työskenteli saksan, ranskan ja venäjän opettajana Hämeenlinnan normaalilyseossa 1880–1887, Helsingin normaalilyseossa 1887–1889 ja Haminan kadettikoulussa 1889–1903 tämän koulun lakkauttamiseen saakka. Samaan aikaan hän oli myös mukana perustamassa Haminan suomalaista yhteiskoulua ja toimi sen rehtorina 1894–1896. Vuonna 1904 hän muutti Helsinkiin ja toimi Helsingin yliopistossa lausunnanopettajana ja Kansallisteatterin oppilaskoulun johtajana. Genetz oli Kansallisteatterin johtokunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana vuosikymmenen ajan.

Musiikki
Vokaalisäveltäjä
Emil Genetzin musiikki on kansallismielistä ja -romanttista. Hän on säveltänyt noin 50 vokaalisävellystä, lähinnä kuoromusiikkia, useimmat mieskuorolle. Monet Genetzin teoksista kuten Terve, Suomeni maa!, Karjala ja Herää Suomi! kuuluvat mieskuorojen perusohjelmistoon. Sanoittajana on usein toiminut veli Arvid Genetz, kirjailijanimeltään Arvi Jännes.

Herää Suomi! kilpaili 1880-luvulla Maamme-laulun kanssa asemasta Suomen kansallislauluna.

Genetz sävelsi vuoden 1898 Kymenlaakson maakuntajuhlille ensimmäisen "Kymenlaakson laulun", jota käytettiin maakuntalauluna vuoteen 1903 asti.

YL:n sävellyskilpailu
Genetz otti osaa Ylioppilaskunnan Laulajien vuonna 1894 järjestettyyn sävellyskilpailuun liedertafeltyylisellä Hakkapeliitat-marssilla. Kilpailuun otti osaa myös Genetzin entinen oppilas Jean Sibelius nykyisellä mieskuoroklassikolla Rakastava. Genetz voitti kilpailun, ja Sibelius jäi toiseksi. Genetz oli Ylioppilaskunnan Laulajien ja Suomen Laulun kunniajäsen.

Teokset

Mieskuorolle
 Hakkapeliitta (san. Arvi Jännes, _osaksi G. Moser’in mukaan_), c.1894
 Herää Suomi! (san. Arvi Jännes), c.1881
 I, i, illall’ (suomal. kansanlaulun muodostelma), 1880/81
 Karjala (san. Arvi Jännes), 1890
 Kehtolaulu (_Tuudin tultukkaani_), sovitus naiskuoroteoksesta, c.1909
 Lemmenkukka (san. Uno von Schrowe), 1881
 Metsänhartaus (Waldandacht) (saksaksi Heinrich Wenzel, suom. P. J. Hannikainen), c.1875–77
 Mieslaulu (san. J. H. Erkko), heinäkuu 1900
 Minun kultani kaukana kukkuu (sov. suomal. kansanlaulusta), c.1881
 Minun kultani kaunis on (sov. suomal. kansanlaulusta), c.1880
 Missä kukka, siellä kesä = Miniatyyri, sovitus naiskuoroteoksesta, c.1909
 Suomen valta, sovitus sekakuoroteoksesta, c.1912
 Suruisena (san. P. J. Hannikainen), mieskuorolle, c.1886
 S. V. R. Virkamiesyhdistyksen Itäisen Haaraosaston Lippumarssi, c.1917–1918
 Terve, Suomeni maa! (san. P. J. Hannikainen), 1884
 Venehellä soudan (sov. kansanlaulusta), c.1914
 Viihdytys (san. Rafael Laethén), c.1892
 Voi, jos ilta joutuisi (sov. suomal. kansanlaulu), c.1897

Naiskuorolle
 Ah, mikä taitaa (sov. suomal. kansanlaulu), c.1888–1916
 Ave Maria, c.1875–77
 Fridens land, sovitus sekakuoroteoksesta _Rauhan maa_, c. 1922
 Kehtolaulu (_Nuku, nuku mun ystävän'_), c.1881
 Kehtolaulu (_Tuudin tultukkaani_) (kansansävelen muodostelma, san. Olli Vuorinen), c.1899
 Metsänhartaus, sovitus mieskuoroteoksesta, c.1896
 Missä kukka, siellä kesä (san. J. H. Erkko), c.1906
 Muistokirjan lehti (_Es wind das Bild der Kindheitstage_), 1884
 Niinipuun kukkiessa (san. Rafael Laethén), c.1881
 Orvon laulu (_Oon kuin pikkunen lintunen), (sov. kansanlaulu), c.1906
 Skades klagan (Elinan valitus) (sov. ruotsal. kansanlaulu), c.1899
 Tanssituvassa, (sov kansansävelmä, san. Olli Vuorinen), c.1901
 Tuomen alla (san. Aino Suonio), c.1900

Sekakuorolle
 Ah, mun rakas lintusen' (sov. suomal. kansanlaulu), c.1898
 Haminan raittiusyhdistyksen marssi (san. Olli Vuorinen), 1903
 Herää Suomi!, sovitus mieskuoroteoksesta 1906
 Hyljätyn valitus (suomal. kansanl. muodostelma), c.1912
 Illansuussa, (san. V. A. Koskenniemi), c.1914
 Joulutervehdys (_Terve tultuas, joulu_), c.1898–1900
 Karjala, sovitus mieskuoroteoksesta, c.1893
 Koululaulu (san. Alli Nissinen), c.1925
 Kyminlaakson laulu, c.1888–1898
 Käköä kuullessa (suomal. kansanlaulun muodostelma), c.1898
 Minun kultani kaukana kukkuu (sov. suomal. kansanlaulusta), c.1922
 Nouskaa nuoret, c.1905
 Olin minä poika nuori (sov. suom. kansanlaulu), c.1887
 Rannalla istuja (sov. kansanlaulu), c.1918
 Rauhan maa (In’s stille Land, Fridens land) (san. Johann Gaudenz von Salis-Seewis; suomentaja ei tiedossa, mahdollisesti Taavi Hahl; ruotsiksi Ernst V. Knape), c.1880
 Suomen valta (san. August Ahlqvist), 11.11.1905
 Terve, Suomeni maa!, sovitus mieskuoroteoksesta, c.1906
 Väennosto (san. Olli Vuorinen), c.1908
 Värmlandsvisan (sov. ruotsal. kansanlaulu), s.a.

Lauluäänelle
 Herää Suomi!, sovitus yksiääniselle sekaköörille pianonsäestyksellä, 1906
 Karjalan vahti, pianonsäestyksellä, 1918
 Kedon ruusulle (san. Rafael Laethén), pianonsäestyksellä, c.1876
 Minä tyttö yksinään (ssov. suomal. kansanlaulusta)), pianonsäestyksellä, c.1887
 Syys-yönä (Heinrich Heine; suomentaja tuntematon, mahdollisesti P. J. Hannikainen), pianonsäestyksellä, c.1887
 Sä olet mun (Du är dock min) (san. Teräs alias Johan Kristian Svanljung, ruots. Nino Runeberg), pianonsäestyksellä, c.1889

Pianolle
 Improptu (Vaikutelma v:lta 1874), c.1874/1875

Viululle ja pianolle
 Kehtolaulu (Berceuse), c.1921

 Sovitukset muiden säveltäjien teoksista
 Melodia, sov. viululle ja pianolle (säv. tuntematon, säestyksen tehnyt EG), 1921
 Toivioretki Kevlariin, sov. naiskuorolle, (säv. Martin Wegelius sekakuorolle), c.1888

Lähteet

Aiheesta muualla

 Seija Lappalainen, Emil Genetz, Biografiasampo.fi (vapaasti luettava)


Luokka:Suomalaiset taidemusiikin säveltäjät
Luokka:Fennistit
Luokka:Impilahti
Luokka:Vuonna 1852 syntyneet
Luokka:Vuonna 1930 kuolleet