Kaarlo Hemmo

Kaarlo Herman Tiihonen, kirjailijanimeltään Kaarlo Hemmo (7. lokakuuta 1858 Rautalampi – 4. helmikuuta 1940 Rautalampi) oli suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies, toimittaja ja kirjailija.  Hän kirjoitti myös nimimerkeillä Hemmo, K. Hemmo, K.H.T, K-o H-o ja Huvineuvos.Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1934, s. 681. Viitattu 7.2.2021.

Elämä
Tiihosen vanhemmat olivat maanviljelijä Paavo Juhonpoika Tiihonen ja Ulrika Heikintytär Sorri. Hänen veljensä Leander Tiihonen oli mukana 500 miehen lähetystössä, joka lähti viemään suurta adressia Pietariin maaliskuussa 1899. Karlo Herman Tiihonen oli naimisissa vuosina 1905-1929 Anna Johanna Lindblad-Salmisen kanssa. Jäätyään leskeksi Tiihonen meni 1935 uusiin naimisiin Matilda Josefina Helanderin kanssa.  

Päätettyään kouluopintonsa Tiihonen oli aluksi kansakoulunopettajana Kitelässä. Hän siirtyi 1884 sanomalehtialalle ja oli ensin aputoimittajana Laatokka-lehdessä Sortavalassa, vuodesta 1888 toimitussihteerinä Viipurin Uutiset-lehdessä ja vuodesta 1891 Raumalla Rauman Lehden toimittajana. Lehtialalta lähdettyään Tiihonen oli useita vuosia Suomi-henkivakuutusyhtiön matkatarkastajana ja sen jälkeen virkailijana Salama-henkivakuutusyhtiön pääkonttorissa Helsingissä. Viimeksi hän oli tilanomistajana ja maanviljelijänä Rautalammilla. Tiihonen oli Rautalammin kunnanvaltuuston ja holhouslautakunnan jäsenenä ja kuului Rautalammilla sairaalan johtokuntaan ja säästöpankin isännistöön. Kirjailija Kaarlo Tiihonen 80-vuotias, Aamulehti, 07.10.1938, nro 270, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Tiihonen oli Rautalammin tuomiokunnan edustaja talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1904-1905.

Tiihonen työskenteli muun muassa Laatokan, Viipurin Uutisten, Viipurin Sanomien ja Rauman Lehden toimittajana sekä Itä-Savon päätoimittajana. Marraskuussa 1917 uutisoitiin, että Tiihonen olisi ammuttu yleislakon aikana Kangaslammella syntyneissä mellakoissa. Muun muassa Helsingin Sanomat julkaisi Tiihosen muistokirjoituksen, mutta lehdelle lähettämässään kirjeessä Tiihonen totesi olevansa hengissä ja surmansa saaneen olleen hänen veljenpoikansa K. R. Tiihonen. Murhasta epäilty Antti Kolari puolestaan vapautettiin Mikkelin lääninvankilasta Anshelm Kanniston ja Alexander Halosen johtaman väkijoukon toimesta.

 Teoksia 
 Kynäelmiä 1. osa, runosommitelmia. C. W. Alopaeus, Sortavala 1886
 Kynäelmiä II, runosommitelmia ja suorasanaisia kokeita. Hj. Hagelberg, Tampere 1888
 Wälipalaksi, suorasanaisia kokeita. Clouberg ja Kumpp, Viipuri 1889
 Heti henkivakuutukseen, omintakeisesti ja mukaellen kirjoittanut K. H. T. Suomi, Kuopio 1899
 Järkimiehet miettimässä, kertomus, kyhäili K. H. T.:  K.Malmström, Kuopio 1901
 Ilman vaan aikojaan, pieniä juttuja, tarinoi K-o H-o. Tekijä, Kuopio 1908
 Nämä vasta juttuja, rupatteli Huvineuvos. Gust. Ronelius, Pori 1908
 Kynäelmiä III, runosommitelmia. Gust. Ronelius, Pori 1909
 Rakkauden hellään helmaan. Yksinäytäksinen pila. U. W. Telen & Co, Kuopio 1909 (nimimerkillä Huvineuvos)
 Kurjuksenkulukusta pelastunna..., entisestään vähissä meärin loajennettu murrejuttu... Kansa, Helsinki 1912
 Tervehdys unkarilaisille, runoja. Helsinki 1912
 Valehtelijan määrä eli seitsemän juttua. Kuopio 1913
 Kaksi morsianta. Yksinäytöksinen pila. Kirja, Helsinki 1914
 Kynäelmiä IV, runosommitelmia. Kuopio 1917
 Rautalammin sankaripatsasta paljastettaessa Helluntaipäivänä, runoja. Kuopio 1922
 Muisto Konneveden kirkonkellojen vihkiäisistä 4.XI.1923, runoja. Jyväskylä 1923
 Sawolaenen kyläläeslaulu. Ylleisillä Sawon päewillä Iisalamessa 20-21.9.24. Sawon Seura, Kuopio 1924
 Isänmaa ja maanmies. Rautalammin maanmiesseuran 25-vuotisessa juhlassa Kerkonkoskella 4.9.1927, runoja. Rautalammin maamiesseura, Kuopio 1927
 Savolaene kalakukko ja mueta uusia rupatuksia. WSOY 1927
 Savolaesia rupatuksia. WSOY 1927
 Tervehdyssanelmia Rautalammin seurojentalon vihkiäisissä 11.XII.1927, runoja. Kuopio 1927
 Piimälasku ja kokkelpiimee, kertomuksia. WSOY 1928
 Savonmaan kasvot - meidänkin kasvomme, runoja. Savon seura, Kuopio 1928
 Tuokkosrieskoo ja palanpaeneita. Selevänä Savona .., kertomuksia. Karisto 1929
 Isille a eläköhön. Sanelusikermä Rautalammin maamiesseuran 30-vuotisjuhlassa 27-28.8.32, runoja. Sanan valta, Kuopio 1932
 Rautlampilaine laulu, runoja. Kuopio 1932
 Rajjaispussi. Savolaismurteisia humoreskipakinoita. Tekijä, Kuopio 1933
 Muistiaisiksi - Suur-Rautalampilaispäiviltä 6-7.7.1935, runoja. Kuopio 1935

 Lähteet 
 Suomen kirjailijat tietokanta 
 Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia - Kaarlo Hemmo
 O. A. Kallio: Uudempi suomalainen kirjallisuus, WSOY 1911-1912 (Verkossa Runeberg.org)

Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Vapaasti ladattavia Kaarlo Hemmon e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja  Projekti Lönnrotilta
 http://tarinakartta.rautalamminmuseo.fi/kohteet/kaarlo-hemmo-tiihonen-haapasalmen-murrekirjailija/
 "Mitäs teillä olis asijoo -- ?". Kirjailija ja humoristi Kaarlo Hemmo alias K. F. Tiihonen kertoo, Seura, 18.08.1937, nro 33, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Rautalammin kunnanvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Vuonna 1858 syntyneet
Luokka:Vuonna 1940 kuolleet