Kuurilan junamurhat

Kuurilan junamurhat tapahtuivat Suomen sisällissodan aikana 19. huhtikuuta 1918, jolloin Punakaartilaiset ampuivat junassa Iittalan ja Kuurilan asemien välissä 22 vangittua Mustialan maamiesopiston opiskelijaa.

 Tapahtumat 
Forssan punakaarti oli aamulla 19. huhtikuuta vanginnut Mustialan maamiesopiston opiskelijat ja toimittanut heidät Toijalan asemalle, jossa heidät sijoitettiin Riihimäelle menevän junan viimeisenä olleeseen avovaunuun. Vartijoiksi asettui kymmenen punakaartilaista Helsingin punakaartin I rykmentin IV pataljoonan I komppaniasta komentajanaan varapäällikkö Y. A. Lehtonen.Myllyniemi, 2008. 22 oppilasta ammuttiin ja vangituista 11 selvisi hengissä hyppäämällä liikkuvasta vaunusta ja pakenemalla metsään. Murhatuilta vietiin kaikki omaisuus ja päällysvaatteet, jonka jälkeen heidän viskottiin vaunusta radanvarteen. 

Vangitut oppilaat ammuttiin kostoksi valkoisten Tampereen taistelussa tekemistä teloituksista, ja osa säästettiin perustellen ”säästiväthän valkoisetkin Tampereella joka kymmenennen punaisista”. Murhakäskyn antajiksi on arveltu Tuomas W. Hyrskymurtoa , joka toimi murhien aikaan Toijalan punaisten esikunnassa, Helsingin kuolemanpataljoonan päällikköä Topias Harjua ja komppanianpäällikkö Jukka Hildeniä.

Junamurhissa ensimmäinen ammuttu oli maanviljelysopiston oppilas Arne Sohlberg, jonka kaartilainen Aarne Hietakangas eli ”Sapliini” ampui, ja viskasi ruumiin ratapenkereelle. Sekatyömiehenä toiminut 16-vuotias Hietakangas oli saanut lisänimensä Charlie Chaplinista, jota hän piti esikuvanaan ja jäljitteli usein Chaplinia muiden suosion saamiseksi.Johan Lahdenperä: Terroristit tappoivat Suomen tähden. Kirja-arvostelu Teemu Keskisarjan teoksesta Vääpeli T:n tapaus - ja muita kertomuksia suomalaisesta terrorista . Helsingin Sanomat 27.2.2010. Viitattu 5.1.2015. Hietakankaan motiiviksi on mainittu, että erästä kaartilaisista oli kohdeltu huonosti Sohlbergin isän omistamassa tehtaassa.Castren, 1924. Historioitsija Teemu Keskisarjan mukaan ylempää tullutta teloituskäskyä ei ollut, vaan murhaajat toimivat oma-aloitteisesti. Hietakankaan motiivi ensimmäiseen surmaan saattaisi olla jälkikäteen oikeudenkäynnin aikana keksitty veruke.Tarinoita suomalaisesta terrorismista, osa 3/6 "Chaplin", YLE1

 Teloitetut 

Ekström, Urho E.
Eskola, Kustaa Mauri
Gröönroos, Aksel Evert
Jaakkola, Frans Mikael
Jäntti, Edvard Johannes
Kaarela, Kaarle Erlanti
Karhu, Urho
Lehikoinen, Antti
Lehtonen, Emil Nikolai
Metso, Adolf
Niinimäki, Lauri Abraham
Pentti, Aadami Artturi (hyppäsi junasta, ammuttiin Toijalassa)
Puhakka, Frans Samuli
Saloheimo, Yrjö V.
Sohlberg Arne Päiviö
Suviranta, Leonard
Tuominen, Hjalmar
Turkkila, Johannes
Vainio, Rafael Jakob
Vigren, Nestori 
Vihtinen Johan Kustaa
Vilppula, Paul J.

 Lähteet 



Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Ylen Elävä arkisto : Tarinoita suomalaisesta terrorismista osa 3: Miten poika nimeltä Chaplin liittyy yhteen verisimmistä terroriteoistamme?
 Kuolemaantuomittujen vaunussa, Hakkapeliitta, 04.05.1937, nro 18, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Punainen terrori
Luokka:Joukkosurmat Suomessa
Luokka:Hämeenlinnan historia
Luokka:Kalvola