Lorentz Creutz

Lorentz Creutz (1615 – 1. kesäkuuta 1676 Öölannin edusta) oli ruotsalainen aatelismies, joka loi virkamiesuransa vuorihallinnossa eli kaivosteollisuutta valvovassa byrokratiassa ja toimi maaherrana Suomessa ja Ruotsissa. Creutz kohosi uransa aikana lähelle Ruotsin korkeinta valtaeliittiä. Hänestä tuli vapaaherra vuonna 1654, valtaneuvos 1660, kamarineuvos 1673 ja amiraali 1675. Creutz kaatui vuonna 1676 Öölannin meritaistelussa lippulaivansa räjähtäessä.

 Ura 
Creutzit olivat itäiseltä Uudeltamaalta Pernajasta lähtöisin oleva alempaan aateliin kuulunut suku, jonka jäsenet olivat olleet vielä 1500-luvun lopulla vähämerkityksinen osa paikallista eliittiä. Hänen isänsä oli upseeri ja käskynhaltija Ernst Creutz, joka loi pohjan vauraudelle ja perillistensä yhteiskunnalliselle nousulle.

Creutz sai hyvän koulutuksen Keski-Euroopassa valmistuakseen juuri otolliseen aikaan Ruotsin suurvallan muuttuvan hallintokoneiston palvelukseen. Hän keskittyi erityisesti kaivosteollisuuteen, ja hänelle olikin ominaista paneutuminen työhönsä tarmokkaasti ja suoraviivaisesti. Vuosina 1649–1655 hän toimi Turun ja Porin läänin maaherrana sekä 1655–1662 Ruotsissa Kopparbergin läänin maaherrana.

Creutz johti noitavainojen aikana Ruotsissa Taalainmaan noituuskomissiota. Hän tuomitsi poltettavaksi yli 20 ihmistä.

Creutz loi urallaan valtavan omaisuuden, joka koostui pääasiassa maatiloista. Hän rakennutti Pernajan Suur-Sarvilahden kartanon päärakennuksen, joka Askaisten Louhisaaren kartanon ohella on toinen kahdesta Suomeen suurvalta-ajalla valmistuneesta kivisestä kartanolinnasta. Perilliset kuitenkin menettivät suuren osan Creutzin keräämästä omaisuudesta pian koittaneen reduktion aikana.

 Kuolema 
Creutz oli elämänsä viimeiset hetket Kronan-laivan kannella jouduttuaan vastentahtoisesti merenkulkua hallitsemattomana siviilivirkamiehenä Ruotsin laivaston amiraaliksi. Ruotsin laivaston ylpeys Kronan tuhoutui Öölannin itäpuolella 1676, jolloin laiva Creutzin väärinkäsityksen takia kääntyi liian nopeasti ja purjeisiin tarttunut tuuli paiskasi sen kyljelleen. Ruutivarastossa syttynyt kipinä räjäytti laivan, ja se vajosi syvyyksiin mukanaan yli 800 miestä, mukana Creutz ja hänen poikansa Gustaf, joka myös oli laivaston upseereita.Lappalainen 2005, s. 300, 303–304.

 Perhe 
Lorentz Creutz meni vuonna 1639 naimisiin kenraali Jakob Duwallin (alk. Jacob MacDougall) tyttären Elsan kanssa.Lappalainen 2005, s. 158. Pariskunta sai kaikkiaan 15 lasta: seitsemän poikaa ja kahdeksan tytärtä.Lappalainen 2005, s. 318. Heidän kolme poikaansa olivat Lorentz Creutz nuorempi, Johan Creutz ja Carl Gustaf Creutz. Lorentz Creutzin veli oli Turun hovioikeuden presidentti Ernest Johann Creutz, joka toimi myös maaherrana.

 Lähteet 
 (Artikkeli vapaasti luettavisa Biografiasampo.fi:ssä)
Lappalainen, Mirkka: Suku, valta, suurvalta. Creutzit 1600-luvun Ruotsissa ja Suomessa, WSOY 2005. 
Lindqvist, Herman: Ruotsin historia, jääkaudesta tulevaisuuteen, WSOY 2003. 

 Viitteet 

Aiheesta muualla
 Tästä bisnesnerosta tuli yksi kaikkien aikojen rikkaimmista suomalaisista koskaan. Ilta-Sanomat 12.11.2018. 

Luokka:Valtaneuvokset
Luokka:Suomalaiset amiraalit
Luokka:Ruotsalaiset amiraalit
Luokka:Turun ja Porin läänin maaherrat
Luokka:Ruotsin maaherrat
Luokka:Vuonna 1615 syntyneet
Luokka:Vuonna 1676 kuolleet