Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan

Tämä on luettelo Suomen tasavallan alueella sijaitsevista tai sijainneista kaupungeista perustamisvuoden mukaisessa järjestyksessä.

 Ennen vuotta 1959 perustetut kaupungit 

Suomen kaupungit, joista viimeisenä kaupungiksi tuli Lahti vuonna 1905, saivat perinteiset kaupunkioikeudet ja toisaalta velvollisuudet. Nämä oikeudet ja velvollisuudet myönsi kuningas, kuningatar tai keisari. Muutamat uusimmat niistä olivat ennen kaupungiksi tuloaan olleet jonkin aikaa kauppaloita.

 Nro  Nimi  Perustamisvuosi  Muuta  Viite 1.  Turku  1229  Syntyi 1200-luvun lopulla. Nykytulkinnan mukaan kaupunki perustettiin sen sijaan että se olisi syntynyt vähitellen, mutta perustamisvuotta ei tiedetä. Turun oman näkemyksen mukaan kaupunki on perustettu 1229.   2.  Ulvila  1365 (2000) Lakkasi olemasta kaupunki 1558, kun kaupunki siirrettiin Poriin. Ulvilan kunnasta tuli uudestaan kaupunki vuonna 2000.    viitattu 9.3.2008 3.  Porvoo  1347 tai noin 1380  Lakkautettiin kahdesti 1500-luvulla, perustettiin viimeisen kerran vuonna 1602.  Iltanen, s.16  viitattu 9.3.2008 4.  Viipuri  Keskiaika  Ruotsi perusti nykyisen Viipurin linnan vuonna 1293 ns. kolmannen ristiretken myötä. Viipurille vahvistettiin kaupunginoikeudet vuonna 1403, mutta tätä ei voida varmasti pitää perustamisvuotena, koska ei tiedetä, oliko kyseessä jo olemassaolleiden oikeuksien vahvistaminen vai kokonaan uusien myöntäminen. Ruotsi joutui luovuttamaan Viipurin Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa 1721. Kaupunki liitettiin muun Suomen kuvernementin mukana 1812 osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa. Itsenäisyytensä 1917 julistaneen Suomen oli luovutettava Viipuri Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa luovutettavien alueiden mukana 1940, mutta kaupungin alue palautui jatkosodassa Suomelle 1941–1944. Suomen hallinnollisena yksikkönä evakkoon siirretty Viipurin kaupunki lakkautettiin 1947 ja väestö siirtyi evakkopaikkakuntiensa kirjoille.  – 5.  Rauma  1442  –   viitattu 9.3.2008 6.  Naantali  1443  –   viitattu 9.3.2008 7.  Tammisaari  1546  Yhdistyi vuonna 2009 Karjaan kaupungin ja Pohjan kunnan kanssa Raaseporin kaupungiksi   viitattu 9.3.2008 8.  Helsinki  1550  –    viitattu 9.3.2008 9.  Pori  1558  –    viitattu 9.3.2008 10.  Oulu  1605  –  Ajastaika 2008, luettelo sivuilla 159-161, Ajasto Oy 2007 11.  Vaasa  1606  Alun perin Mustasaari, vuodesta 1611 Vaasa. Siirrettiin 1852 nykyiselle paikalleen ja uudeksi nimeksi tuli Nikolainkaupunki, vuodesta 1917 jälleen Vaasa.    12.  Uusikaupunki  1617  –    viitattu 11.3.2008 13.  Käkisalmi  1618  Ensimmäinen maininta Käkisalmesta on vuodelta 1143 Novgorodin ensimmäisessä kronikassa. Novgorodin kronikan mukaan ruotsalaiset olivat perustaneet 1295 (ruotsalaisen Eerikinkronikan mukaan vuotta aiemmin valtaamansa) linnan oheen puisen kaupunkiasutuksen, jonka novgorodilaiset polttivat. 1323 Pähkinäsaaren rauhassa Käkisalmi jäi Novgorodille. Ruotsi sai Käkisalmen Stolbovan rauhassa 1617 ja myönsi sille kaupunginoikeudet seuraavana vuonna. Kaupunki tuhoutui suuressa Pohjan sodassa ja Ruotsi joutui luovuttamaan Käkisalmen Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa 1721. Kaupunki perustettiin uudestaan 1784 ja liitettiin muun Suomen kuvernementin mukana 1812 osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa. Itsenäisyytensä 1917 julistaneen Suomen oli luovutettava Käkisalmi Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa luovutettavien alueiden mukana 1940, mutta kaupungin alue palautui jatkosodassa Suomelle 1941–1944. Suomen hallinnollisena yksikkönä evakkoon siirretty Käkisalmen kaupunki lakkautettiin 1947 ja väestö siirtyi evakkopaikkakuntiensa kirjoille.  – 14.  Taipale  1618  Lakkautettiin vuonna 1646.(Ruotsi joutui luovuttamaan entisen Taipaleen kaupungin alueen Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa 1721 ja alue liitettiin muun Suomen kuvernementin mukana 1812 osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa. Itsenäisyytensä 1917 julistaneen Suomen oli luovutettava entisen kaupungin alue Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa 1940, mutta alue oli vielä jatkosodassa Suomen valtaama 1941–1944.)  Iltanen 15.  Kokkola  1620  –   16.  Uusikaarlepyy  1620  –   17.  Tornio  1621  –    18.  Salmi  1632  Lakkautettiin 1650.(Ruotsi joutui luovuttamaan entisen Salmin kaupungin alueen Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa 1721 ja alue liitettiin muun Suomen kuvernementin mukana 1812 osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa. Itsenäisyytensä 1917 julistaneen Suomen oli luovutettava entisen kaupungin alue Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa 1940, mutta alue oli vielä jatkosodassa Suomen valtaama 1941–1944.)  – 19.  Sortavala  1632 tai 1643  Ruotsi joutui luovuttamaan Sortavalan Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa 1721, jolloin menetti kaupunkioikeudet. Kaupunki perustettiin uudelleen 1783 ja liitettiin muun Suomen kuvernementin mukana 1812 osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa. Itsenäisyytensä 1917 julistaneen Suomen oli luovutettava Sortavala Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa 1940, Moskovan rauhassa luovutettavien alueiden mukana 1940, mutta kaupungin alue palautui jatkosodassa Suomelle 1941–1944. Suomen hallinnollisena yksikkönä evakkoon siirretty Sortavalan kaupunki lakkautettiin 1947 ja väestö siirtyi evakkopaikkakuntiensa kirjoille.  – 20.  Hämeenlinna  1639  –   21.  Savonlinna  1639  Tuhoutui sodassa 1650-luvulla ja vuonna 1683 kaupunginoikeudet peruutettiin, uudestaan kaupungiksi 1784. Ruotsi joutui luovuttamaan Savonlinnan Venäjälle Turun rauhassa 1743. Kaupunki liitettiin muun Suomen kuvernementin mukana 1812 osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa.   22.  Lappeenranta  1649  Ruotsi joutui luovuttamaan Lappeenrannan Venäjälle Turun rauhassa 1743. Kaupunki liitettiin muun Suomen kuvernementin mukana 1812 osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa.   23.  Raahe  1649  Nimeltään alun perin Salo.   24.  Kristiinankaupunki  1649  Alun perin Koppöstad, vuodesta 1651 Kristiinankaupunki.  – 25.  Kajaani  1651  –   26.  Brahea  1652  Lakkautettiin vuonna 1681. Lieksa, jonka alueella Brahea sijaitsi, tuli kauppalaksi 1936 ja kaupungiksi 1973.  – 27.  Kuopio  1652  Taantui tavalliseksi kirkonkyläksi 1670-luvulla, uudestaan kaupungiksi v. 1775.  – 28.  Pietarsaari  1652  –   29.  Hamina  1653  Alun perin Vehkalahden Uusikaupunki, joka tuhoutui suuressa Pohjan sodassa. Sodan jälkeen uudelleenrakennettu kaupunki ristittiin Haminaksi 1723. Ruotsi joutui luovuttamaan Haminan Venäjälle Turun rauhassa 1743. Kaupunki liitettiin muun Suomen kuvernementin mukana 1812 osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa.   30.  Kurkijoki  1668  Lakkautettiin noin vuonna 1700.(Ruotsi joutui luovuttamaan entisen Kurkijoen kaupungin alueen Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa 1721 ja alue liitettiin muun Suomen kuvernementin mukana 1812 osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa. Itsenäisyytensä 1917 julistaneen Suomen oli luovutettava entisen kaupungin alue Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa 1940, mutta alue oli vielä jatkosodassa Suomen valtaama 1941–1944.)  – 31.  Loviisa  1745  Alun perin Degerby, vuodesta 1752 Loviisa.   32.  Tampere  1779  –   33.  Kaskinen  1785  –   34.  Jyväskylä  1837  –   35.  Mikkeli  1838  –   36.  Heinola  1839  –    37.  Joensuu  1848  –   38.  Maarianhamina  1861  –   39.  Kemi  1869  –   40.  Hanko  1874  –   41.  Kotka  1879  Epäitsenäinen Kotkan etukaupunki vuodesta 1868, täydet kaupunginoikeudet 1879.   42.  Iisalmi  1891  Epäitsenäinen kauppala vuodesta 1860.   43.  Lahti  1905  Epäitsenäinen kauppala vuodesta 1878.  http://www.stat.fi/tup/hyvinvointikatsaus/hyka3-04niemi.pdf, Lahti nuorin kaupunki vuoteen 1960.  Huomautus: Punaisella taustalla on korostettu kaupungit, joita ei ollut olemassa vuonna 1959, jolloin Suomessa oli 35 kaupunkia.

 Ne Suomen kunnat, jotka saivat vuoden 1959 lain mukaisen ns. uuden kaupungin aseman 

Kaupungeille kertyneet raskaat velvoitteet johtivat 1900-luvulla siihen, että Suomeen ei syntynyt yhtään kaupunkia yli viiteenkymmeneen vuoteen. Vuonna 1905 kauppalasta kaupungiksi muuttunut Lahti oli Suomen nuorin kaupunki, kunnes vuonna 1959 säädetyn lain mukaan vuodesta 1960 lähtien muutettiin kauppaloita kaupungeiksi siten, etteivät niitä kuitenkaan alkaneet koskea kaikki kaupunkeja koskeneet perinteiset säädökset kuten velvollisuus maistraatin, raastuvanoikeuden ja kunnallisen poliisilaitoksen ylläpitoon sekä kaupunginvoudin ja kaupunginviskaalin virkoihin. Nämä kaupungit, toisin kuin vanhemmat kaupungit, kuuluivat tuomiokuntaan. Maistraatin sijasta niissä oli järjestysoikeus. Näistä uudenlaisessa kaupungin asemassa olleista kaupungeista käytettiin epävirallista nimitystä uudet kaupungit ja vastaavasti perinteisessä kaupungin asemassa olleista vanhat kaupungit.

 Hyvinkää v. 1960 , kauppala vuodesta 1926.
 Kouvola v. 1960 , kauppala vuodesta 1923.
 Riihimäki v. 1960 , kauppala vuodesta 1922.
 Rovaniemi v. 1960 http://www.rovaniemi.fi/?Deptid=14931, kauppala vuodesta 1929.
 Salo v. 1960 , rajoitetut kauppalan oikeudet 1860, täydet oikeudet 1887, tuhoutuu tulipalossa 1888, uudet kauppalanoikeudet 1890.
 Seinäjoki v. 1960 , kauppala vuodesta 1931.
 Pieksämäki v. 1962 , Pieksämän kauppala 1930, vuodesta 1948 Pieksämäki.
 Varkaus v. 1962 , kauppala vuodesta 1929.
 Valkeakoski v. 1963, kauppala vuodesta 1923.
 Forssa v. 1964, kauppala vuodesta 1923.
 Vammala v. 1965, epäitsenäinen kauppala 1912, kauppala 1915, yhdistyi 2009 Mouhijärven ja Äetsän kanssa Sastamalan kaupungiksi.
 Järvenpää v. 1967, kauppala vuodesta 1951.
 Lohja  v. 1969, kauppala vuodesta 1926.
 Loimaa v. 1969, kauppala vuodesta 1922.
 Kerava v. 1970, kauppala vuodesta 1924.
 Imatra v. 1971, kauppala vuodesta 1948.
 Ylivieska v. 1971, kauppala vuodesta 1965.
 Espoo v. 1972, kauppala vuodesta 1963.
 Kankaanpää v. 1972, kauppala vuodesta 1967.
 Kauniainen v. 1972, kauppala vuodesta 1920.
 Kemijärvi v. 1973, kauppala vuodesta 1957.
 Kuusankoski v. 1973, kauppala vuodesta 1957, yhdistyi 2009 Kouvolaan.
 Lieksa v. 1973, kauppala vuodesta 1936
 Mänttä v. 1973, kauppala vuodesta 1948, yhdistyi 2009 Vilppulan kunnan kanssa Mänttä-Vilppulan kaupungiksi
 Äänekoski v. 1973, kauppala vuodesta 1932.
 Nurmes v. 1974, epäitsenäinen kauppala 1876, kauppala 1901.
 Raisio v. 1974, kauppala vuodesta 1966.
 Vantaa v. 1974, kauppala vuodesta 1972.

 Vuonna 1977 kaupungeiksi muuttuneet kauppalat 

Vuoden 1977 alussa tuli voimaan uusi kunnallislaki, johon ei enää sisältynyt kauppalan käsitettä. Kaikki silloiset kauppalat muuttuivat kaupungeiksi lukuun ottamatta Karhulaa, joka liitettiin Kotkaan. Kaupunki-nimityksellä ei näiden kaupunkien osalta kuitenkaan enää ollut juridista merkitystä. 

 Alavus v. 1977, kauppala vuodesta 1974. 
 Anjalankoski v. 1977, kauppala vuodesta 1975; yhdistettiin Elimäen, Jaalan, Kouvolan, Kuusankosken ja Valkealan kanssa uudeksi Kouvolan kaupungiksi vuonna 2009.
 Haapajärvi v. 1977, kauppala vuodesta 1967.
 Harjavalta v. 1977, kauppala vuodesta 1968.
 Huittinen v. 1977, kauppala vuodesta 1972.
 Ikaalinen v. 1977, epäitsenäinen kauppala 1858, itsenäiseksi kauppalaksi 1972.
 Jämsä v. 1977, kauppala vuodesta 1969.
 Karjaa v. 1977, kauppala vuodesta 1930, yhdistyi Tammisaaren kaupungin ja Pohjan kunnan kanssa Raaseporin kaupungiksi 2009.
 Karkkila v. 1977, kauppala vuodesta 1932.
 Kokemäki v. 1977, kauppala vuodesta 1972.
 Kurikka v. 1977, kauppala vuodesta 1966.
 Lapua v. 1977, kauppala vuodesta 1964.
 Nokia v. 1977, Pohjois-Pirkkalan kauppala 1937, vuodesta 1938 Nokia.
 Oulainen v. 1977, kauppala vuodesta 1967.
 Outokumpu v. 1977, kauppala vuodesta 1968.
 Parainen v. 1977, kauppala vuodesta 1948, yhdistyi Nauvon, Korppoon, Houtskarin ja Iniön kanssa vuonna 2009 Länsi-Turunmaan kaupungiksi, joka vuoden 2012 alussa otti nimekseen uudelleen Parainen.
 Parkano v. 1977, kauppala vuodesta 1972.
 Suolahti v. 1977, kauppala vuodesta 1932, liittyi Äänekosken kaupunkiin 2007.
 Suonenjoki v. 1977, kauppala vuodesta 1967.
 Toijala v. 1977, kauppala vuodesta 1946, yhdistyi Viialan kanssa Akaan kaupungiksi 2007.
 Virrat v. 1977, kauppala vuodesta 1974.

 Myöhemmin kaupungeiksi nimitetyt kunnat 
Vuodesta 1995 kunta on voinut omalla päätöksellään julistautua virallisesti kaupungiksi (sitä ennen tarvittiin valtioneuvoston hyväksyntä), mutta nykyisen, vuoden 1977 alussa voimaan tulleen kunnallislain aikana tapahtuneilla kaupungeiksi muuttumisilla ei ole alun alkaenkaan ollut mitään juridista merkitystä. Kaupunkinimityksen käyttöönotot ovat olleet aina kunkin vuoden alussa, viittä poikkeusta (Juankoski, Kauhajoki, Lieto, Nilsiä ja Ypäjä) lukuun ottamatta.

 Alajärvi v. 1986 
 Jämsänkoski v. 1986, yhdistyi 2009 Jämsän kaupunkiin
 Kannus v. 1986
 Kauhava v. 1986
 Keuruu v. 1986
 Kuhmo v. 1986 http://www.kuhmo.fi/menu.asp?id=40&menupath=40 
 Laitila v. 1986
 Orivesi v. 1986
 Saarijärvi v. 1986
 Ähtäri v. 1986
 Kitee v. 1992
 Nivala v. 1992
 Orimattila v. 1992
 Kaarina v. 1993
 Kiuruvesi v. 1993
 Närpiö v. 1993
 Pyhäjärvi v. 1993, nimi vuosina 1993–1995 Pyhäsalmi, vuodesta 1996 jälleen Pyhäjärvi
 Somero v. 1993
 Haapavesi v. 1996
 Viitasaari v. 1996
 Paimio v. 1997
 Juankoski v. 1998 (28. helmikuuta), yhdistetty Kuopioon 2017
 Nilsiä v. 1998 (1. maaliskuuta), yhdistetty Kuopioon 2013
 Kuusamo v. 2000
 Ulvila v. 2000 (Ulvilan kaupunki oli ollut olemassa aiemmin myös vuosina 1365–1558)
 Kauhajoki v. 2001 (1. heinäkuuta)
 Kalajoki v. 2002
 Pudasjärvi v. 2004
 Ylöjärvi v. 2004
 Joutseno v. 2005, yhdistetty Lappeenrantaan 2009
 Ypäjä, tuli kaupungiksi 3. heinäkuuta ja lakkasi 10. heinäkuuta 2013
 Kangasala v. 2018
 Lieto v. 2022 (8. heinäkuuta)

Kuntaliitoksissa muodostuneet kaupungit
Eräitä uusia kaupunkeja on muodostunut kuntaliitoksissa. Osa näistä on saanut perustettaessa kokonaan uuden nimen. Osassa tapauksia aiempi samanniminen kaupunki on kuntaliitoksessa lakkautettu ja sen seuraajaksi tullut uusi perustettu kaupunki, joka joko heti tai lyhyen muunnimisyyden jälkeen on ottanut liitoksessa mukana olleen aiemman kaupungin nimen.

Kaupungin nimi muuttunut kuntaliitoksessa
 Akaa v. 2007, muodostui Toijalan kaupungin ja Viialan kunnan yhdistyessä 
 Länsi-Turunmaa v. 2009, muodostui Nauvon, Korppoon, Houtskarin ja Iniön kuntien ja Paraisten kaupungin yhdistyessä. Vuoden 2012 alusta kaupunki otti uudestaan käyttöön yhtenä liitoskunnista olleen kaupungin vanhan nimen Parainen.
 Mänttä-Vilppula v. 2009, muodostui Mäntän kaupungin ja Vilppulan kunnan yhdistyessä
 Raasepori v. 2009, muodostui Tammisaaren ja Karjaan kaupunkien ja Pohjan kunnan yhdistyessä
 Sastamala v. 2009, muodostui Vammalan kaupungin ja Mouhijärven ja Äetsän kuntien yhdistyessä

Lähteet

Viitteet

Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan
Kaupungit perustamisvuoden mukaan
Perustamisvuoden mukaan
Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria