Tuomo Itkonen

Tuomo Antero Itkonen (30. marraskuuta 1894 Pulkkila – 16. syyskuuta 1984 Laurila) oli Inarin kirkkoherra, Saamelaisten kristillisen kansanopiston rehtori, historiantutkija ja kirjailija.Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg)

Itkosen vanhemmat olivat teologian kunniatohtori, Inarin kirkkoherra Lauri Arvid Itkonen (1865–1925) ja Amanda Sofia Karjalainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1913 Oulun suomalaisesta klassisesta lyseosta ja suoritti teologian erotutkinnon 1917. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1917 ja hän suoritti vielä kuuromykkäinopettajatutkinnon 1923.

Itkonen oli Kuopion hiippakunnan kuuromykkäin matkapappina 1918–1923 ja Oulussa esikaupunkipappina 1920–1923. Hän oli sitten kirkkoherrana Inarissa 1923–1942 ja Kemin maaseurakunnan kirkkoherrana vuodesta 1942 alkaen. Itkonen oli myös Inarin ja Kemin maalaiskunnan kunnanvaltuustojen jäsenenä. Hän sai rovastin arvon 1945.

Tuomo Itkonen oli naimisissa vuodesta 1926 kansakoulunopettaja Anna Rauha Lönnroosin kanssa. Tuomo Itkosen veli oli saamen kielen ja saamelaiskulttuurin tutkija Toivo Immanuel Itkonen. 

 Teoksia 
 Sigrid ja Jänkä-Aapo. WSOY 1933  (nimimerkillä Tuomas Inarilainen)
 Samikiel abis = lapinkielinen aapinen, kovaid sargui - kuvat piirsi Samuli Paulaharju.  WSOY 1934
 Keminlapin apostolit J. Pictorius, E. Fellman ja G. Tuderus : piirteitä 1600-luvun lapinlähetyksestä.  Lapin sivistysseura, Helsinki 1945 
 Jacob Fellman suomenlapin Agricolana.  Lapin sivistysseura, Helsinki 1948
 Inari: Inarin kirkkojen ja paimenten muisto.  Kustannus-Osakeyhtiö Kotimaa, Helsinki 1952
 Tuderus, tuo Herran pappi, romaani. WSOY 1953
 Neidonkenkä, lastenkirja.  Karisto 1955
 Pippinä ja pappina.  WSOY 1970
 Algu-abbes, kovaid tâgai Anja Piirola.  Omakustanne 1970
 Tornion kaupungin 350-vuotis-juhlakantaatti ynnä Kaikuja kaukaisia, runoja. Omakustanne 1971
 Kemin pappilassa v. 1809 ja v. 1819, näytelmä. Omakustanne 1973
 Lapinlähetyksestä ja sen esteistä.  Tornionlaakson kotiseututoimikunta, Tornio 1974
 Nuori Jaakko Fellman ja hänen ystävänsä Carl Gustav Mannerheim. Suomen kulttuurirahaston Lapin rahasto, Rovaniemi 1977
 Keminmaan kirkkojen vaiheilta.  Omakustanne, Kemi 1977
 Veljeni Jussi Itkonen : 1910-luvun pohjoispohjalainen ylioppilas kirjallisen jäämistönsä valossa.  Pohjoiset kirjailijat, Rovaniemi 1979
 Rovasti ja renki.  Pohjoinen, Oulu 1982

 Käännöksiä 
 Matias Castrén:  Luontoa ja taloutta kuvaava kertomus Kemin pitäjästä vuodelta 1802.  1954
 Johan Bartholdi Ervast:  Teologian apulaisen, maisteri Johan Bartholdi Ervastin Descriptio Lapponiae Kiemiensis eli Kemin-Lapin kuvaus vuodelta 1737.    Kemin kotiseutu- ja museoyhdistys, Kemi 1956
 Johannes Schefferus: Lapponia eli Lapin maan ja kansan uusi ja todenmukainen kuvaus, jossa esitetään paljon tähän asti tuntemattomia tietoja lappalaisten alkuperästä, taikauskosta ja -menoista, ravinnosta, elintavoista ja askareista, samoin eläimistä ja eri metalleista, joita on heidän maassaan, huolellisesti kuvitettuna valaisevilla piirroksilla, latinan kielestä suomentanut Tuomo Itkonen.    Lapin tutkimusseura, Rovaniemi 1963, 2. painos 1979 
 Ericus Brunnius:  Tornion kaupungista ja sen lähipitäjistä (De urbe Torna eique adjacentibus paroeciis), latinan kielestä suomentanut Tuomo Itkonen.    Lions club, Tornio 1965 
 Carl von Linne:  Lapinmatka 1732 ( Lapplandsresa år 1732).    Karisto 1969, 2. tarkistettu painos 1992

 Lähteet 
 Itsenäisyytemme ajan oululaista kaunokirjallisuutta 

 Viitteet 

Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit
Luokka:Suomalaiset kotiseututyön vaikuttajat
Luokka:Suomalaiset historioitsijat
Luokka:Suomen oppilaitosten rehtorit
Luokka:Inarin kunnanvaltuutetut
Luokka:Kemin maalaiskunnan kunnanvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1894 syntyneet
Luokka:Vuonna 1984 kuolleet