Kiinan kielen mittasana

Kiinan kielen mittasanat () ovat kiinan kielen kieliopillisia sanoja, jotka esitetään lukumäärää ilmaistaessa numeraalin ja pääsanan välissä. Monilla mittasanoilla on myös itsenäinen merkitys esimerkiksi substantiivina, mutta mittasanaa ei läheskään aina voi kääntää substantiivina. Kiinan sanakirjoissa substantiivin yhteydessä kerrotaan yleensä myös siihen liittyvä mittasana.

Suomen kielessä mittasanoja voi ajatella sellaisina määreinä kuin "kaksisataa kilometriä rautatietä", "kaksi paria sukkia" tai "yhdeksän tuoppia olutta". Kiinan taipumattomien sanojen käsittelyssä mittasanat ovat kuitenkin välttämättömiä käyttää myös silloin kun luonnollista yksikköä ei ole. Useimmissa tapauksissa voi mittasanan mieltää suomen kielen yksikön partitiivimuotoon, jota esimerkiksi indoeurooppalaiset kielet eivät tunne.

Eräät sanat kuten ajanmääreet, rahayksiköt ja mittayksiköt toimivat itsessään mittasanoina, mutta muutoin mittasana toimii aiheenmukaisena määreenä, jonka valinta riippuu usein laskettavan asian ominaisuuksista.

"Luonnollisia" mittoja, joissa ei tarvita mittasanaa:

 三天 sān tiān : kolme päivää (päivien lukumääränä, ei ajanjaksona!). Päivä ajanmääreenä on itsessään mittasana.
 三欧元 sān Ōuyuán : kolme Euroa. Euro rahayksikkönä on itsessään mittasana.
 三瓶啤酒 sān píng píjiǔ : kolme pulloa olutta. Píng on pulloa merkitsevä substantiivi, mutta se on myös yksi substantiivin "olut" mittasanoista. Tässä suomennos voisi aivan yhtä hyvin olla pelkästään "kolme olutta", ellei haluta erikseen korostaa että kyseessä on nimenomaan pullollinen!

Yleensä mittasana on kuitenkin lisättävä erikseen ja sen valinta riippuu substantiivista:

 三个人 sān ge rén : kolme [mittasana] ihmistä. Ge on mittasana mm. ihmisille ja abstrakteille käsitteille.
 三支蜡烛 sān zhī làzhú : kolme [mittasana] kynttilää. Zhī on mittasana pitkulaisille esineille.

Mittasanan käyttö on kiinassa pakollista lukumäärän lisäksi myös eräissä kieliopillisissa rakenteissa ja ilmauksissa. Esimerkiksi ilmaukset "tämä", "tuo", "mikä" ja "kuinka monta" vaativat mittasanan:

 这个人 zhè ge rén : Tämä henkilö. Ihmisestä puhuttaessa "tämä" on zhè ge, kynttilän tapauksessa se olisi zhè zhī.
 几支蜡烛? jǐ zhī làzhú? : Kuinka monta kynttilää? Kynttilän tapauksessa "kuinka monta" on jǐ zhī, ihmisten määrästä puhuttaessa pitäisi sanoa jǐ ge.

Myös kiinan verbeillä on vastaavanlaisia määresanoja.

 Esimerkkejä kiinan kielen mittasanoista 
Perin. on perinteinen merkki, Yks. osoittaa nykyaikaista yksinkertaistettua merkkiä, jos sellainen on.

Perin.Yks.PinyinKantonKäyttöAikamiǎomiu5"sekuntia"fēnfan1"minuuttia" kèhak1 haak1"varttia" (pääasiallisesti wu-kiinassa)xiǎoshísiu2 si4"tuntia" (ei sinällään mittasana, vaatii lisäksi "göön" eli "kappaletta" /)zhōngjung1"tuntia" (eteläkiinalaisissa murteissa, vaatii "göön" /)shíchénsi4 san4"kahta tuntia" (ammoinen, vaatii lisäksi "göön". /) tiāntin1"päivää" rìyat6"päivää" niánnin4"vuotta"zǎijoi2 joi3"vuotta" (ammoinen)shìjìsai3 gei2"sataa vuotta" (ei itsessään mittasana, vaatii göön / vuosisatojen ilmaisemiseen)Paino/massa kèhak1 haak1"grammaa"liǎngviittäkymmentä grammaa jīngan1"catty", "naulaa", "paunaa", puolta kiloa gōngjīngung1 gan1"kilogrammaa" qiānkèchin1 hak1/haak1"kilogrammaa"dūndeun1"tonnia"Pituus/matka gōngfēngung1 fan1"senttimetriä" límǐlei4 mai5"senttimetriä" (yleisempi Manner-Kiinassa) cùnchyun3kiinalaista "tuumaa" (reilua kolmea senttimetriä) cùnchyun3anglossaksista tuumaa (noin kahta ja puolta senttimetriä) chǐche2/chek3kiinalaista "jalkaa" (kolmannesmetriä) chǐchek3anglosaksista jalkaa yīngchǐying1 chek3anglosaksista jalkaa gōngchǐgung1 chek3"metriä" mǐmai5"metriä" lǐlei5"lǐ", (500 metriä) lǐle1/lei5/li1englanninpeninkulmaa yīnglǐ ying1 lei5englanninpeninkulmaa gōnglǐgung1 lei5"kilometriä"tiānwéndānwèitin1 man4 daan1 wai2"tähtitieteellistä yksikköä" guāngniángwong1 nin4"valovuotta" miǎochājùmiu5 cha1 geui6"parsekia"Rahayuányun4"yuán", "¥" (valuuttayksikköä)(kumpaakin muotoa käytetään perinteisessä kiinalaisessa tekstissä)kuàifaai3"yuán", "¥" (slangisana, tarkoittaa yleensä rahayksikköä, esimerkiksi dollaria tai euroa) jiāojiāo"jiāo", "dime", "tenpence"(kymmenesosaa rahayksikköä, pääosin yksinkertaistetussa tekstissä) mǎohou4"mao3", "dime", "tenpence" (slangia)(kymmenesosaa rahayksikköä, perinteisessä tekstissä, käytetään myös puhekielessä yhdessä 塊 kanssa) fēnfan1/fan6"fēn", "senttiä", "penniä"

 Aiheenmukaiset 
Perin. kuvaa perinteistä merkkiä, Yks. mahdollista yksinkertaistettua merkkiä..

 Perin. Yks. Pinyin Kantoninkiina (Yalen transskriptio) Tärkeimmät sanat    bǎ  ba2 "kahvallisia" – joilla voi käsin työstää, pitkähköjä ja litteitä (veitsiä, saksia, miekkoja, avaimia; myös tuoleja)    bān  baan1 aikataulun mukaisia (junia jne.), ihmisryhmiä, oppilasluokkia    bāo  baau1 "pakkauksia", "kimppuja"    bēi  bui1 "mukillisia" – juomaa    běn  bun2 "niteitä" – esimerkiksi kirjoja, myös sidottuna     bǐ  bat1 suuria rahamääriä    bù  bou6 romaaneja, elokuvia / / cè  chaak3 kirjan painoksia ( suositumpi perinteisessä tekstissä,  päinvastoin)     céng  chaang4 "kerrosta" – rakennuksia tms.     chǎng  cheung4 julkisia esityksiä, pelejä    chuáng  chong4 "petauksia" – lakanoita yms.    cì  chi3 "time" – tilaisuuksia, sattumia     chū  näytelmärooleja    dài  doi6 säkillisiä, pussillisia, kassillisia, taskuntäysiä    dào  dou6 lineaarisia projektioita (valonsäteitä jne.), viranomaismääräyksiä, ruokalajeja    dī  dik6 "tippoja" vettä, verta tai vastaavia nesteitä     diǎn  dim2 ajatuksia, ehdotuksia, merkitsee myös "hieman" (usein käytetty mittayksikkö)     dǐng  deng2 kohteita, joilla on esiintyöntyvä kärki, kuten hattuja     dòng  dung6 kirjaimellisesti pylväitä, käytetään rakennuksista    dǔ  dou6 seiniä, ympäröiviä kohteita    duàn  dyun6 "liittyvää pitkää" – kaapeleita, maanteitä jne.     duì  deui3 "pareja" – ihmisistä ja vain eräistä asioista kuten korvarenkaista, kengistä     dùn  deun6 aterioita    duǒ  do2/deu2 kukkia, pilviä     fā  fa1 sotilaallisia kohteita kuten luoteja, tykinammuksia, raketteja, ohjuksia jne.    fèn  fan6 annoksia    fēng  fung1 kirjeitä, postia    fú  fuk1 taide-esineitä kuten maalauksia jne.    fù  fuk6 "annoksia" – (kiinalaista) lääkettä    fù  fu3 parillisia kohteita kuten hansikkaita jne., myös näytelmiä, korttipakkoja, mahjongia     ge (gè)  go3 "göötä" - henkilökohtaisia esineitä, astioita, henkilöitä (käytetään myös silloin, kun ei tiedetä varsinaisesti oikeaa mittasanaa)    gēn  gan1 ohuita esineitä kuten neuloja, pylväitä, hiussuortuvia    gǔ  gu2 "virtausta" (ilmaa, hajua, vaikutusta)....   guan4 tölkkiä tai purkkia (vettä, juomaa, säilykelihaa jne.)    háng  hong4 asioita joista tulee jonoja (sanat tms.)    hé  hap6 "askia", "laatikkoa" – vaikkapa nauhaa tai ruokaa    hù  wu6 taloutta ( on yleinen käsin kirjoitetussa perinteisessä tekstissä)    huǒ  fo2 yleisesti ottaen halventava mittasana joukkioista, koplista jne.    jiā  ga1 ihmisryhmää (perheitä, yhtiöitä jne.)    jià  ga3 lentokoneita, pianoja, koneita     jiān  gaan1 huoneita    jiàn  gin6 asioita (toimia), vaatetus jne.     jié  jit3 "jaoketta" – bambua jne. Käytetään myös koulun luokka-asteista     jiè  gaai3 säännöllisiä tapaamisia, koulun vuosikursseja tms.    jù  geui3 riviä, lausetta jne.    kē  po1 puita ja pensaita     kē  fo1 pieniä esineitä kuten helmiä, timantteja, hampaita tai myös pieneltä vaikuttavia kuten tähtiä    kǒu  hau2 "suuta"; kylän väkeä, perheenjäseniä, kaivoja     kuài  faai3 "kappalettä", "möykkyä", "palaa" maata, kiviä, kakkua paloina tai siivuina, leipää paloina (ei siivuina)     lèi  leui6 samanlaisen tyypin, luokituksen, luokan tai luonnon kohteita    lì  lap1 "jyvää"     liàng  leung2 pyörällisiä kulkuneuvoja: autoja, polkupyöriä jne.    liè  lit6 junaa    méi  mui4 mitalia, pieniä litteitä esineitä kuten postimerkkejä, kolikoita, banaaninkuoria, ilotulitteita kuten kiinanpommeja, myös sormuksia     mén  mun4 "porttia"; akateemiseen maailmaan liittyviä asioita kuten kursseja, myös tykistöön liittyvää    miàn  min6 "kasvoja"; litteitä ja sileitä asioita (peilejä, lippuja jne.)    míng  ming4 "nimeä"; korkea-arvoisia henkilöitä kuten tohtoreita, juristeja, poliitikkoja, kuninkaallisia jne.); muodollisessa kielessä voi käyttää millaisista henkilöistä tahansa    pái  paai4 rivissä olevaa esinetä (tuoleja ym.)     pán  pun4 litteää esinettä (kuten videokasetteja.); kirjaimellisesti merkitsee "lautasta" ja voidaan käyttää myös merkityksessä lautasellista ruokaa tms.    pī  pai1 suuria määriä ihmisiä, tavaraa jne.    pǐ  pat1 hevosia ja muita ratsueläimiä; kangaspakkoja    piān  pin1 papereita, artikkeleita jne.    piàn  pin3 "siivua" – litteitä esineitä: kortteja, leipäviipaleita jne.    píng  ping4 "pulloa" – juomia    qī  kei4 (numeroa) aikakauslehtiä    qún  kwan4 "joukkoa" (myös ihmisistä), "laumaa"    shàn  sin3 ovea tai ikkunaa    shǒu  sau2 laulua, runoa, musiikkia jne.    shù  chuk1 "kimppua" kukkia, valoa tms.     shuāng  seung1 "paria" sellaisia esineitä, jotka luonnostaan muodostavat parin (esimerkiksi syömäpuikkoja, kenkiä jne.)    sōu  sau2 laivaa    suǒ  so2 rakennusta, joiden tarkoitus on selkeästi määrätty. Muutoin tulisi käyttää  /    tái  toi4 raskasta esinettä, erityisesti konetta (televisioita, tietokoneita, jopa kameroita jne.); teatteriesityksiä    táng  tong4 luokan ajankohtia ("Minulla on kaksi luokkaa tänään"), kalustoja    tàng  tong3 matkaa, aikatauluun sidottua kuljetusta    tào  tou3 "settiä" – kirjoja, lehtiä, keräilyesineitä, vaatteita     tí  tai4 kysymystä     tiáo  tiu4 pitkää, kapeata ja mutkittelevaa esinettä (kalaa, käärmettä, jokea, housuja jne.)     tóu  tau4 "päätä" – tiettyjä eläimiä kuten sikaa, lehmää jne. myös karvaa     tuán  tyun4 "palloa" – pyöreitä ja kiertyneitä kohteita, lankakeriä jne.    wèi  wai2 "asemaa"; kohtelias mittasana ihmisistä aseman, ei nimen perusteella     xiàng  hong6 projektia     yàng  yeung6 erilaisia, eroavia käsitteitä    zhā  ja1 Kantoninkiinassa käytetään shù:n sijaan (), kimppua kukkia "purkkia", "astiaa" – juomia kuten olutta, soodavettä, mehua, jne. (tuore englanninlaina sanasta , puhekielen tai slangisana.)     zhǎn  jaan2 kevyttä kalustetta, yleensä lamppua, teepannua tms.     zhāng  jeung1 "lakanaa" – litteää esinettä (paperia tai pöytää), naamaa, jousta, maalausta, asetelmaa, matkalippua     zhèn  jan6 "puuskaa", "pyrähdystä" – lyhytkestoista tapahtumaa (kuten salamointia, tuulenpuuskaa)    zhī  ji1 pitkänomaista tikkumaista kohdetta (kyniä, syömäpuikkoja, ruusuja, haulikoita jne.)     zhī  jek3 jompaakumpaa parista (kättä); eläintä (lintua tai kissaa ym.)    zhī  ji1 vaihtoehto sanalle 支 : tuliaseista ja kukista     zhǒng  jung2 asioiden tyyppiä tai luonnetta     zǔ  jou2 sarjaa, riviä, tykistöpatteria    chuàn  "terttua", "rykelmää"; numerosarjaa tai sarjaa peräkkäisiä esineitä (esimerkiksi : "puhelinnumero"; : "helmikaulanauha"; ： viinirypäleterttu)    zuò  jo6 isoa rakennelmaa tai vuorta

Luokka:Siniittiset kielet