Kaskenkatu–Aurakatu

pienoiskuva|200px|Aurakatu 3
pienoiskuva|200px|Aurakatu 18. Turun ruotsinkielisen seurakunnan seurakuntatalo.
pienoiskuva|200px|Kaskenkatua Itäisen Pitkäkadun risteyksen kohdalla. Taaempana NMKY:n talon edessä Sirkkalankadun risteys.

Kaskenkatu–Aurakatu () on yksi Turun keskustan ruutukaava-alueen nk. perspektiivikaduista. Se kulkee Aurakadun nimisenä Puolalanmäeltä, Turun taidemuseon edustalta, Aurajoelle, josta se jatkuu Kaskenkatuna Kaskenmäen yli. Aurajoen yli katu kulkee Auransiltaa pitkin. Kaskenkatu muuttuu Kunnallissairaalantien risteyksen jälkeen Kaskentieksi, joka puolestaan yhdistyy Kaarinaan kulkevaan Uudenmaantiehen.

Pituutta Aurakadulla on noin 700 metriä ja Kaskenkadulla noin 800 metriä.

 Historia 
Kaskenkatu ja Aurakatu muodostavat yhden kolmesta Carl Ludvig Engelin Turun palon jälkeen suunnitteleman ruutukaavan muita leveämmistä kaduista, ns. perspektiivikadusta, joille oli suunniteltu myös silta Aurajoen yli.Iso tietosanakirja, 14. osa (Troopillinen–Wasenius), art. Turku, osio Pääkadut, puistot, torit, Otava 1938

Kadut tunnettiin Itäisenä ja Läntisenä Aurakatuna 1890-luvulle asti, jolloin perustettu nimistökomitea muutti Läntisen Aurakadun nimeksi pelkän Aurakadun, ja Itäisen Aurakadun nimeksi Kaskenkadunhttp://kaino.kotus.fi/www/verkkojulkaisut/julk125/turku/.

Kadut yhdistävä Auransilta valmistui nykyiseen muotoonsa vuonna 1907.

Vuonna 1957 Aurakadun ja Eerikinkadun kulmaan asennettiin Turun ensimmäiset liikennevalot. Vuonna 1995 Aurakatu muutettiin Linnankadun ja Yliopistonkadun väliltä joukkoliikennekaduksi.

 Rakennuksia 
Aurakadun varrella sijaitsevat muiden muassa seuraavat rakennukset, alkaen Aurajoelta:
 Turun kaupungintalo
 Aurakatu 3. Vuonna 1907 valmistunut, Frithiof Strandellin suunnittelema entisen Turun Osakepankin rakennus.
 Kauppakeskus Forum
 KOP-kolmio. Arkkitehti Viljo Revellin suunnittelema kauppakeskus.
 Kauppatori
 Turun ruotsalainen teatteri
 Hansakortteli
 Aurakatu 11. Eskil Hinderssonin suunnittelema vuonna 1908 valmistunut Turun kauppaopiston talo, jossa nykyään toimii Puolalanmäen lukio.
 Aurakatu 14. Strandellin suunnittelema, Priman talona tunnettu rakennus, jossa mm. toimi Uusi Aura -lehden toimitus.
 Aurakatu 16. Entinen Aurakadun tyttökoulu, jossa toimii nykyisin nuorisokeskus Vimma.
 Aurakatu 18. Turun ruotsinkielisen seurakunnan seurakuntatalo.
 Aurakatu 24a. Suomalainen Pohja.

Kaskenkadun varrella sijaitsevat:
 Kaskenkatu 1. Strandellin suunnittelema rakennus, jossa toimii nykyisin muun muassa ravintola Uusi Apteekki. 70-luvulla rakennuksessa toimi myös uusnatsi / okkultisti Pekka Siitoimen valokuvausliike Siitoin Filmi Oy.

 Kaskenkatu 2. Strandellin suunnittelema As Oy Pantern
 Kaskenkatu 3. Arkkitehti Arthur Kajanuksen suunnittelema uusrenessanssitalo vuodelta 1892. Empiretalo vuosilta 1829-1830. Taloista on tehty suojelupäätös.

 Turun Työväenopisto
 Turunmaan sairaala

Kaskenkatuun rajoittuvat Vartiovuorenmäen puistoalue ja Samppalinnanpuisto, sekä Hämeenkadun ja Itäisen Rantakadun välissä sijaitseva Runeberginpuisto.

 Lähteet 

Luokka: Turun kadut
Luokka:II kaupunginosa
Luokka:VI kaupunginosa
Luokka:III kaupunginosa
Luokka:VII kaupunginosa