Luettelo Suomen ensimmäisistä kansakouluista

Tämä artikkeli on luettelo Suomen ensimmäisistä kansakouluista perustamisvuoden mukaan.

 Yksityiset 
 1826 - FiskariHistoria 
 1855 - Kiiskilä, Viipurin maalaiskunta (Julie Krohn)
 1857 - Haililan kansakoulu, Virolahti (Woldemar Baeckman)Virolahden kansakoulun perustamisesta syytä olla ylpeä Haililan kansakoulu
 1857 - Liperi (A.J. Europaeus)A.J. Europaeuksen jälkeläisten sukusanomat 1953 No 1 (5)
 1858 - Sippolan kartano, Sippola 
 1859 - Wärtsilä (Nils Ludvig Arppe)suku.arppe.fi
 1859 - Möhkö (Nils Ludvig Arppe)
 1850-luku - Nybergin koulu, Tuusula, kunnallinen kansakoulu perustettiin 1875TUUSULANJÄRVEN POLKU - 2. Kirkonkylän kansakoulu 
 1862 - Lasitehdas, Sippola, saksankielistä opetusta lasitehtaan työväen lapsille.
 1862 - Varkaus2.2. Varkautelaisen yhdistystoiminnan käynnistyminen 
 1862 - Ahlmanin koulu, PirkkalaTottijärven koulu (1871)
 1863 - Apajalahti, Hirvensalmi (?)Koulussa entisaikaanMikkelin maalaiskunnan ja kaupungin ensimmäiset kansakoulut 
 1863 - Parikkala, Kangaskylän koulu (Pietari Hannikainen)
 1864 - Elimäki
 1867 - Äänekoski, Konginkankaan koulu, Wiitasaaren ja Saarijärven pitäjien raja-alueilla.Maakunnan vanhin koulu juhli 
 1869 - Mänttä (G.A. Serlachius)Mäntän pienoismallit: 1873 
 1869 - Multia, opettaja Abraham Ruoranen
 1873 - Nurmijärvi, (Raalan kartanon rouva Matilda Adlercreutz), nyt Nukarin koulumuseoNähtävyydet Nukarilla - Nukarin koulumuseo 
 1874 - Merikarvia (Antti Ahlström)Merikarvian historia - Laivanvarustus ja sahateollisuus 
 1881 - Savonrantasavonranta.fi 
 1883 - Karhula (Karhulan Sahaliike, William Ruth)Rauhalan koulu
 1883 - Kymintehdas, Kuusankoski (Axel Wilhelm Wahren)Hannu Tapiovaaran kooste Keltin historiasta 1800-luku
 1884 - Joutseno (Nevalan Hovin isäntä, kuvernementinsihteeri Emil Hanén). Ensimmäinen opettaja oli Mathilda Andersin. Koulu siirtyi lahjakirjalla kunnan omistukseen 1888.Kansakoulu Joutsenoon
 1892 - Långsjön kartano, Somero, Pitkäjärvi. Koulun perusti kartanonomistaja Waldemar Sagulin. Koulu toimi vuoteen 1907. Tämän jälkeen uuden koulun toiseen paikkaan rakensi kunta.Horila, Tapio (1982, toim.): Someron kunnan koululaitos 1882–1982. Someron kunta, Somero. s. 21-22, 27.
 1891 - Åminnen kansakoulu, Espoo.
 1893 - Luhtaanmäen kansakoulu, Helsingin maalaiskunta (ent. Helsingin pitäjä, nyk. Vantaa). Helsingin maalaiskunnan ensimmäinen kiinteä suomalainen koulu. Koulun perusti Suomalaisen kansakoulun ystävät (SKY). Maanviljelijä S. A. Alén oli pellolleen rakentanut "koulutalon" ja syksyllä 1893 valittiin ensimmäinen opettaja, Hulda Holopainen. Suomalaisen kansakoulun ystävät hankki kouluun kouluesineet ja kalusteet.Heikki Lehmusto, Kappale suomalaista sivistyshistoriaa "Suomalaisen kansakoulun ystävät 1889-1929", Kustannusyhtiö Otava 1930, 36 
 1896 - Suomela, Helsingin maalaiskunta (ent. Helsingin pitäjä, nyk. Vantaa). Helsingin maalaiskunnan järjestyksessään toisen suomalaisen kiinteän koulun perusti SKY Helsingin pitäjän kirkonkylään, jossa se aluksi toimi vuokratilassa. Koulun ensimmäinen opettaja oli Hilja Liinamaa (myöh. Pärssinen). Helsingin pitäjän Nuorisoseura hankki koulua varten Helsingin pitäjän kirkonkylän Björnsin tilaan kuuluvan tontin kirkonkylän ulkopuolelta Bokullasta (nyk. Kuriiritie 28), jonne rakensi koulutalon 1897. Koulurakennus paloi vuonna 1909, jonka jälkeen Suomelan koulun toiminta jatkui edelleen yksityisin varoin nk. Jokikoulussa ennen tulemistaan kunnan kouluksi 1912 (Tikkurilan suomalainen kansakoulu).Heikki Lehmusto, Kappale suomalaista sivistyshistoriaa "Suomalaisen kansakoulun ystävät 1889-1929", Kustannusyhtiö Otava 1930, 79, 116  Silloinen Tikkurilan koulu (l. Jokikoulu) sijaitsi nykyisen Jokivarren opetuspisteen alueella Viertolassa. 
 1901 - Åvikin kartano, Somero, Jurvala. Koulun perusti kartanonomistaja August Haggrén. Koulu paloi 1917. Tämän jälkeen uuden koulun toiseen paikkaan rakensi kunta.Horila, Tapio (1982, toim.): Someron kunnan koululaitos 1882–1982. Someron kunta, Somero. s. 24, 27.
 1905 - Hista, ensimmäinen suomenkielinen koulu EspoossaNuuksion Omakotiyhdistys ry - Risto Iamuotilan muistelmia Histasta [*Suomalaisen kansakoulun ystävät -yhdistyksen lähteiden perusteella ensimmäinen suomenkielinen koulu Espoossa on ollut Åminnen koulu ks. 1891 - Åminnen koulu]. Histan kartanon alueelle omistajien Artturi ja Hilda Ihamuotilan aloitteesta ja heidän huolenpitonsa alaisuuteen perustettiin syyslukukauden alussa 1905 pienten lasten koulu, josta kehittyi myöhemmin myös yläkoulu. Alkuaikoina koulua vastustettiin ja jopa vahingoitettiin.Heikki Lehmusto, Kappale suomalaista sivistyshistoriaa "Suomalaisen kansakoulun ystävät 1889-1929", Kustannusyhtiö Otava 1930, 122

 Kunnalliset 
Kansakoulujen perustamisessa vilkkain kausi oli vuosien 1870–1890 välillä, koska vuoden 1865 kunnallisasetus määräsi perustamaan kouluja eri piireihin. Aktiivisin aloitteentekijäryhmä paikallistasolla oli papisto. Paikallisen väestön suuri enemmistö – rahvas ja talonpojat – olivat puolestaan aktiivisia kansakoulujen vastustamisessa.

Kahdeksassa kunnassa kymmenestä nämä ryhmät asettuivat vastustamaan ensimmäisen kansakoulun perustamista. Vastustajien pääargumentti oli talous. Myös kansakoulutietojen hyödyllisyydestä esitettiin runsaasti epäilyjä. Kansakoulun perustamista ajaneet ryhmät saivat voimakasta tukea hankkeelleen kuvernööreiltä.Historia - Kansakoulusta yhtenäiseen perusopetukseen  - Rääkkylän kunta

Luettelo seuraavassa ei ole täydellinen.

 1858 - Vähäkyrö, Savilahden kansakoulu (läntisen Suomen ensimmäinen kansakoulu)Vähäkyrö - kappale kauneinta Kyrönmaata
 1866 - Lappeenranta
 1867 - Kangasniemi33) "Kassantalo", "Osuuspankki" ("Otonkulma"), vanha kansakoulu "Napala"
 1867 - Helsinki, suomenkieliset kansakoulut osoitteissa Kirkkokatu 11 ja Iso Roobertinkatu 59, ruotsinkieliset Kasarmikatu 21 (entinen vuoro-opetuskoulu) ja Fredrikinkatu 47.
 7. marraskuuta 1867 Orimattila (Kuivannon kansakoulu)
 1868 - Karkkila (Pyhäjärvi U.l.), Haaviston Kosken tilalla 
 1869 - Tyrvää
 1869 - JämsäKoskenpää historiaa
 1869 - Leivonmäki, SimolaKulttuuri kuntakehityksen voimavarana - Rehtori Aino Sallinen
 1869 - Hattula, Pelkolan koulu102. Pelkolan koulu
 1870 - Kannus, kirkonkylän kansakoulu,
 1870 - Mäntsälä, kirkkoherra Abraham Ehnroosin testamentin turvin.
 1870 - Mikkelin maalaiskunta, Linnanmäki
 1870 - Mikkelin maalaiskunta, Suonsaaren vaivaishuoneen kansakoulu (Karl Wilhelm Siljander)
 1870 - Iitti
 1870 - Valkeala
 1870 - RovaniemiLapin koulutushistoria - Kirkollinen alkuopetus, kansa-, perus- ja oppikoulut, osa 2Lukkarinkoulusta yliopistoon
 1870 - LohtajaLohtajan kunta - Historia 
 1870 - Savolahti, Oulun läänin ensimmäinen kansakoulu.Raahen tienoon historia III, Matti Lackman 1991.Kotiseutumme Pattijoki, Raahe, Vihanti'' 2001-2002. Botnia-foto oy.
 1871 - Kruununhaka, HelsinkiKruununhaka - Alueen historia
 1871 - Vihti, Pietilän kyläArno Forsius: ''[Artturi Hiidenheimon muistoja Pietilän kansakoulusta 1880-luvun lopulta] ensimmäinen koulurakennus valmistui 1873 OjakkalaanPerustietoja Vihdin historiasta nopeasti! 
 1871 - Vehkalahti, Husulan kansakoulu
 1871 - TottijärviYlamaen koulun historiaa 
 1871 - Hauho, AlvettulaHAUHON KOULUT
 1872 - Tampere Reaalilyseo, Aleksanterin ja Johanneksen koulu
 1872 - TurkuESITYKSEN LAATIMINEN TURUN KANSANOPETUKSEN HISTORIA -PROJEKTISTA  - Opetuslautakunnan kokous 12.11.1997
 1872 - Hamina
 1872 - Mikkelin kaupunki
 1872 - OrivesiJUUPAJOEN HIRVIJÄRVEN KANSAKOULUN HISTORIIKKI
 1872 - Karkku
 1872 - Simo, SimoniemiViantien risteys 
 1872 - RäisäläSiirlahti muistoissamme
 1873 - PietarsaariPietarsaari 2000 vuoden aikana
 1873 - Lempäälä
 1873 - Kangasala
 1873 - Suoniemi
 1873 - LieksaKatsaus Lieksa-Pielisjärven menneisyyteen 
 1873 - Kuopion pitäjä, Kehvon HaapalahtiHaminalax jakokunta no: 570, Antero Rytkönen 2001.
 1874 - HeinjokiHeinjoki - Historia
 1874 - KauhavaKauhavan koululaitoksen historiikki - Kansakoulun perustaminen 
 1874 - TornioRaumon koulu 
 1874 - Tyrväntö, Lahdentaan koulu73. Lahdentaan koulu
 1875 - Alatornio, Raumon koulu
 1875 - Kymi, Helilän kansakouluTavastilan koulun historia 
 1875 - Ruokolahti, Salosaaren VaittilassaRUOKOLAHDEN KOULULAITOKSEN ENSIMMÄISET VUOSIKYMMENET 
 1875 - Muhos, PonkilaHuovilan koulu 
 1875 - KankaanpääLAURIN KOULUN TOIMINTAVUOSILTA 
 1875 - TuusniemiTuusniemen kunnan koululaitos ja Tuusniemen kirkonkylän kansakoulu / Kirkonkylän ala-aste  125 vuotta 
 1875 - Punkalaidun, Sarkkilan kansakoulu, opettajana Jaakko LehtiöFennomania  
 1876 - KuusamoKOULUN HISTORIAA 
 1876 - Loimaa, Vesikosken kouluLoimaan kaupungin vanhakoulu 
 1876 - RenkoHELI VALAJA keraamikko 
 1876 - KaaviKaavi - Kirkonkylän koulu 
 1877 - Lapinjärvi, Porlammin kylän kansakoulu
 1877 - Vesilahti (Palhon kartanon isäntä Aug. Peltonen)
 1878 - Lappee
 1880 - Kalajoki, PohjankyläVASANKARIN KOULU 100 vuotta 1898-1998
 1880 - Multia
 1880 - YlistaroPaikalliset oppilaitokset - Ylistaro 
 1881 - PyhäjärviEmoniemi-Kirkonkylä-Pellikkaperä kyläsuunnitelma 
 1882 - Kauhajoki Kosken koulu Kokon koulu - Koulun historia
 1882 - PaimioPaimion ensimmäisen kansakoulun perustaminen vei vuosia 
 1882 - KempeleHistoria  - kempele.fi
 1882 - RantsilaRANTSILAN KUNNAN HISTORIA 
 1882 - MietoinenMietoisten kappeliseurakunta - Historia 
 1882 - Somero, KirkonmäkiHorila, Tapio (1982, toim.): Someron kunnan koululaitos 1882–1982. Someron kunta, Somero. s. 62.
 1883 - Paltaniemi, Paltamon kansakoulu Kontiomäen historiaa
 1884 - Nurmo (Albert Emil Tallroth)Henkilöhistoriaa: TALLROTH, Albert Eemil 
 1884 - Savitaipale
 1886 - Pyhäjoki
 1886 - Juupajoki, KopsamoJUUPAJOKI - Historia 
 1887 - UtajärviUtajärvi-info > Kirjaston historiaa 
 1888 - VilppulaVilppulan historia 
 1888 - Somero, Somerniemi, Keltiäinen
 1890 - Jyväskylän maalaiskunta, Puuppolan RässälässäItsenäinen Jyväskylän maalaiskunta 1868
 1891 - Perho Oksakosken koulun historia 
 1892 - Rääkkylä, koulu perustettiin kuvernöörin määrättyä 1000 markan uhkasakon.
 1890-luku - Yli-IiJAKUN KOULUA 100 VUOTTA 
 1893 - Rauman maalaiskunta, Unajan kyläAlkuopetuksen järjestäminen Suomessa 1900-luvun vaihteesta lähtien - esimerkkitapauksena Rauman kaupungin (ent. Rauman maalaiskunnan) Nihattulan koulu 
 1893 - Kuolajärvi (vuodesta 1936 Salla)KUOLAJÄRVI - Salla 
 1894 - Lahden kauppalaAhlqvist (Sariola), Samuel (Samuli) (1872-1923)
 1895 - Somero, Terttilä
 1896 - Taipalsaari
 1897 - Sahrajärvi, Multia
 1897 - Somero, Häntälä
 1897 - Somero, Ollila
 1897 - Somero, Viluksela
 1898 - Muonio, YlimuonioMuonion kunta - Peruskoulu 
 1898 - KolariSIEPPIJÄRVEN KOULUN HISTORIAA JA TARINOITA
 1898 - Lieto, Yliskulma
 1899 - SodankyläTAPAHTUMIA SODANKYLÄSSÄ 
 1899 - Kannus Märsylän kansakoulu
 1899 - Kyläsaaren koulu
 1899 - Kannus Hanhinevan kansakoulu 
 1899 - Kannus, Mutkalammin kansakoulu 
Pojille PM
 1900 - Oulainen, Matkanivan koulu
 1901 - Somero, Somerniemi, Oinasjärvi
 1902 - Inari, Muddusjärven kylä. Kyrön eli nykyisen Ivalon koulu valmistui jo 1899, mutta paloi.Inarin ala-aste - HISTORIA 

 1902 - ReisjärviReisjärvi - Seurakunnan historia 
 1902 - Somero, Hirsjärvi

 Lähteet 
 2. Kansanopetuksen kehitys Haapavedellä

 Viitteet 

ensimmäiset