Maalliset oksat

12 maallista oksaa () ovat vanhimpia kiinalaisessa ajanlaskussa käytettyjä merkkejä taivaallisten runkojen ohessa.  Shang-dynastian aikaisista oraakkeliluukirjoituksista voi nähdä, että jo tällöin oksat ja rungot oli yhdistetty jiazi-kalenteriksi, jolla on laskettu päiviä.

Ajanlasku

Oletetaan, että 12 oksan laskutapa on saanut alkunsa Jupiterin n. 12-vuotisen kierron vuosien laskemisesta.  Jupiteria kutsutaan myös vuositähdeksi (歳星 suìxīng).  Maalliset oksat ovat ns. vasta-Jupiter eli ne kulkevat päinvastaiseen suuntaan kuin Jupiter.

Vaihtoehtoisen selityksen tarjoaa Jonathan M. Smith, joka esittää, että oksat olivat alun perin kuunvaiheiden merkintöjä.

Kahtatoista kuukautta oli luonnollista kutsua maallisten oksien nimillä.  Maalliset oksat kuvaavat kiinalaisen aurinkokalenterin mukaisia kuukausia.  Tosin monet sekoittavat aurinko- ja kuukalenterit keskenään ja soveltavat oksia virheellisesti kuukalenterin kuukausiin.  Tämä on tavallista kiinalaisten ja muiden Kauko-Idän kansojen keskuudessa.

Vuorokausi jaettiin 12 tuntiin (yhden tunnin kesto on kaksi länsimaista tuntia), joten myös ne oli helppo nimetä oksien mukaan.

MaallisetoksatPinyinWuxing 五行Japanilainennimi (on ja kun)KorealainennimiVietnamilainennimiTurkkilainennimiKuukausiKaksoistunti子zǐ水 vesishi ne자 (ja)tý (tí)sıçgan11.(talvipäivänseisaus)23-1(keskiyö)丑chǒu土 maachūushi축 (chuk)sửuud sığır12.1-3寅yín木 puuintora인 (in)dầnbars1.3-5卯mǎo木 puubōu묘 (myo)mão (mẹo)tavışgan2.(kevätpäiväntasaus)5-7辰chén土 maashintatsu진 (jin)thìnlu3.7-9巳sì火 tulishimi사 (sa)tỵılan4.9-11午wǔ火 tuligouma오 (o)ngọyunt5.(kesäpäivänseisaus)11-13(keskipäivä)未wèi土 maabihitsuji미 (mi)mùikoy6.13-15
 申shēn金 metallishinsaru신 (sin)thânbiçin7.15-17酉yǒu金 metalli(yūtori유 (yu)dậutaguk8.(syyspäiväntasaus)17-19戌xū土 maajutsuinu술 (sul)tuấtit9.19-21亥hài水 vesigaii해 (hae)hợitonguz10.21-23

Ilmansuunnat
Maallisia oksia käytetään myös osoittamaan ilmansuuntia kiinalaisessa kompassissa, luopanissa.  Kun tarvittiin tarkempia suuntamääreitä, jokainen neljästä pääilmansuunnasta jaettiin edelleen kolmeen pienempään osaan.  Ne nimettiin sen kuukauden maallisen oksan mukaan, jonka aikana Otavan kahva osoitti kyseistä suuntaa auringon laskiessa.  Fengshuin sanhe-koulukunta perustuu 12 oksan ilmansuuntajakoon.

Myöhemmin tuli tarve vielä täsmällisemmälle suunnan määrittelylle, jolloin kehä jaettiin 24 "vuoreen" (山 shān).  Tällöin joka toinen vuori nimettiin maallisen oksan mukaan.  Loput vuoret nimettiin kahdeksan taivaallisen rungon ja neljän trigrammin mukaan.  Maalliset oksat sidottiin neljään pääilmansuuntaan.  Tätä jakoa käyttää fengshuin xuankong-feixing -koulukunta.

   MaallinenoksaPinyinJapanilainennimiSuunta1子zǐne0°(pohjoinen)2癸guǐmizunoto15°3丑chǒuushi30°4艮gènushitora45°(koillinen)5寅yíntora60°6甲jiǎkinoe75°7卯mǎou90°(itä)8乙yǐkinoto105°9辰chéntatsu120°10巽xùntatsumi135°(kaakko)11巳sìmi150°12丙bǐnghinoe165°13午wǔuma180°(etelä)14丁dīnghinoto195°15未wèihitsuji210°16坤kūnhitsujisaru225°(lounas)17申shēnsaru240°18庚gēngkanoe255°19酉yǒutori270°(länsi)20辛xīnkanoto285°21戌xūinu300°22乾qiáninui315°(luode)23亥hàii330°24壬rénmizunoe345°

Kun kompassia alettiin käyttää merenkulun apuvälineenä, jaettiin kehä edelleen 48 osaan.  Uusia suuntia kutsuttiin sen molemmin puolin olevien vuorien mukaan, esim. dingwei = 202,5°.

Kiinalainen ilmansuunta voidaan määritellä kahdella tavalla:
 Ilmansuunta kattaa tietyn sektorin kehästä.
 Ilmansuunta on sektorin keskipiste.

Jos käytetään 12 oksan jakoa, kukin oksa kattaa 30 asteen sektorin.
Jos käytetään 24 vuoren jakoa,  kukin vuori kattaa 15 asteen sektorin.
Jos käytetään 48 vuoren jakoa, kukin vuori kattaa 7,5 asteen sektorin.

Käyttö lääketieteessä

Maalliset oksat ovat yksi kiinalaisen lääketieteen välineistä.  Ihmisen syntymäajan neljän pilarin kartan rungoista ja oksista voidaan määritellä synnynnäiset fysiologiset heikkoudet ja vahvuudet.  Tämän avulla voidaan analysoida hoidettavan taudin syy sekä sopivin tapa hoitaa sitä.

Jokainen oksa edustaa tiettyjä ruumiinosia sekä tuntia, jonka aikana meridiaani eli energiakanava on auki. 
MaallisetoksatPinyinRuumiinosatMeridiaani子ziSukupuolielimet, virtsarakko丑chouPerna, maksa, vatsa, jalat寅yinSelkä, sappi, hiukset, sääretVirtsarakko-meridiaani卯maoSilmät, kädet, sormet, kainalotKeuhko-meridiaani辰chenRinnat, rintakehä, lihakset, olkapääPaksusuoli-meridiaani巳siHampaat, kynnet, kasvot, kurkku, penis, peräaukkoPerna-meridiaani午wuSilmät, sydän, pääMahalaukku-meridiaani未weiPerna, vatsa, palleaSydän-meridiaani
 申shenKeuhkot, munasarjat ja kohtu, paksusuoli, hermotOhutsuoli-meridiaani酉youKeuhkot, sperma, veri, ohutsuoliMaksa-meridiaani戌xuPää, kaula, sääret, nilkat, jalkaterätSappirakko-meridiaani亥haiMaksa, munuaiset, kiveksetMunuais-meridiaani

Runkojen ja oksien yhdistelmät liitetään myös akupunktiopisteisiin.  Yhdessä taivaallisten runkojen kanssa voidaan määritellä paras päivä ja tunti hoitaa kutakin vaivaa ja meridiaania. Tätä käytetään erityisesti akupunktiossa.

Sää

Vuoden maalliset oksat kuvaavat voimassa olevaa maan energiaa, joka vaikuttaa säähän.  Shūjīng (書經 Historian klassikko) antaa oksille viiden elementin määreet, joita käytetään sääennusteiden tekemiseen.  Varsinainen sääennuste tehdään lukemalla oksa yhdessä taivaallisen rungon kanssa.

MaallisetoksatPinyinSäätila子zituli丑choukostea寅yinhelle卯maokuivuus辰chenkylmä巳situulinen午wutuli未weikostea
 申shenhelle酉youkuivuus戌xukylmä亥haituulinen

Piilossa olevat rungot

Kiinalaisen astrologian bazi- eli neljän pilarin menetelmässä käytetään ns. piilossa olevia taivaallisia runkoja.  Jokainen maallinen oksa sisältää yksi, kaksi tai kolme runkoa.

MaallisetoksatPinyinPää-elementti2. elementtiJäännös-elementtiHaudattuelementti子zigui, yin-vesi丑chouji, yin-maagui, yin-vesixin, yin-metalli寅yinjia, yang-puubing, yang-tuliwu, yang-maa卯maoyi, yin-puu辰chenwu, yang-maayi, yin-puugui, yin-vesi巳sibing, yang-tuliwu, yang-maageng, yang-metalli午wuding, yin-tuli(wu, yang-maa)未weiji, yin-maading, yin-tuliyi, yin-puu
 申shengeng, yang-metalliren, yang-vesiwu, yang-maa酉youxin, yin-metalli戌xuwu, yang-maaxin, yin-metalliding, yin-tuli亥hàiren, yang-vesijia, yang-puu

Wu (午) -oksan kohdalla eri koulukunnat jakautuvat käytännöissään.  Toiset koulukunnat eivät hyväksy wu (戊) -runkoa sen toiseksi elementiksi.

12 eläintä
Historiallisina aikoina oksat rinnastettiin kahdentoista eläimen järjestelmään, jonka oletetaan olevan peräisin Keski-Aasian turkkilaisilta kansoilta.  Vanhin tunnettu merkintä eläimistä on ajalta 200-300 eaa., mutta tällöin eläimiä ei vielä liitetty maallisiin oksiin vaan niillä kuvattiin rikollisten ominaisuuksia.  Eläinluettelo poikkeaa joiltain osin myöhemmin käyttöön tulleesta luettelosta, joka levisi 600-luvulta lähtien buddhalaisten munkkien vaikutuksesta.  Eläimiä käytetään populaariastrologiassa.

MaallisetoksatPinyinVakiintunutsuomennosTurkkilainennimiMongolialainennimiKurdinkielinennimi子ziRottafare (rotta)quluğanasiçğan丑chouHärkäsığır (härkä)ükerud寅yinTiikeripars (leopardi)barsbars卯maoJänistavşan (jänis)taulaitavişğan辰chenLohikäärmeejder (lohikäärme)luulu巳siKäärmeyılan (käärme)mogaimagr午wuHevonenat (hevonen)morinyond, hesp未weiVuohikoyun (lammas)qoninkoy, gind
 申shenApinamaymun (apina)beçinbiçin酉youKukkotavuk (kana)takiyatağuk戌xuKoiraköpek (koira)noqaikuti亥hàiSikadomuz (karju)gakaitonguz

Kun eläinjärjestelmä omaksuttiin naapurimaissa, jotkin eläimet nimettiin toisin.  Japanissa sika on villisika. Vietnamissa härästä tuli vesipuhveli ja jäniksestä kissa.

Lähteet

 Royston Low: The Celestial Stems; Acupuncture Theory and Practice in Relation to the Influence of Cosmic Forces Upon the Body
 Derek Walters: Chinese Astrology, Interpreting the revelations of the Celestial Messengers 
 Viitteet 

Luokka:Kiinalainen astrologia
Luokka:Kiinalainen kalenteri
Luokka:Kiinalainen kosmologia
Luokka:Perinteinen kiinalainen lääkintä