Tanganjikajärven biotooppiakvaario

Tanganjikajärven biotooppiakvaario on akvaario, joka jäljittelee olosuhteita Tanganjikajärvessä.


Tanganjikajärvessä elää useita endeemisiä kirjoahvenlajeja, jotka tulevat toimeen melko pienessä vesitilavuudessa ja ovat värikkäitä ja käytökseltään melenkiintoisia. Eräät pienikokoiset lajit kutevat kotilonkuoriin, joissa ne myös hoitavat poikasiaan kunnes nämä osaavat uida vapaasti. Useimmat isokokoisemmat lajit kutevat kallionkoloihin tai pohjahiekalle, ja järvessä on myös joitakin suuhautojia. Akvaarioharrastajien mukaan Tanganjikajärven kalat ovat usein herkempiä oikeille vesioloille kuin malawiakvaarion kalat. 

Kalojen ruokailutavat vaihtelevat lajista toiseen. Varsinaiset pedot syövät toisia kaloja. Hyönteissyöjät nappaavat hyönteisiä joko vedestä tai pinnan läheltä. Pohjan tonkijat kaivelevat selkärangattomia hiekan seasta. Jotkut nyppivät tuuhean levämaton seassa eläviä öttiäisiä ja kalanpoikasia. Kasvinsyöjätkin saavat yleensä levän joukossa näitä proteiinipommeja, joten niille tarjotaan akvaariossa kasvipitoista sekaruokaa eikä pelkkää puhdasta kasviruokaa.

 Akvaarion vesi ja sisustus
Tanganjikajärven vesi on kovaa, emäksistä (pH 7,5-9,3) ja melko lämmintä (22-28 °C). Järviveden lämpötila riippuu syvyydestä; eräät akvaariossa pidetyt lajit ovat kotoisin syvänteistä. Suomalainen vesijohtovesi on yleensä liian pehmeää tällaiseen akvaarioon, ja sitä muokataan erityisillä mineraalilisillä.    Tavoiteltava  kokonaiskovuus 10-12 °dH ja karbonaattikovuus 15-18 °dH; kovuudesta kertoo myös sähkönjohtavuus 550-600 µS.

Sisustussuunnittelu riippuu valituista kalalajeista. Kotiolokutijat tarvitsevat luonnollisesti kotilonkuoria, hiekkapohjan lajit hiekkaa. Usein käytetään korallihiekkaa, joka auttaa pitämään veden kovuuden ja pH:n sopivana. Kalliorannan lajit tarvitsevat kallionkoloja ja luolia jäljittelevän ympäristön. Kaikki lajit tarvitsevat myös paljon vapaata uimatilaa. Kalliota ja kivimuureja esittävää sisutusta tehdään jonkun verran myös valutekniikalla, jolloin oikeaa materiaalia käytetään muotin tekoon, ja erikoislaastista valetaan saman muotoinen, mutta paljon kevyempi rakennelma.

 Eliöt  
Ainoa akvaariossa kasvatettava Tanganjikajärven kasvi on karvalehti Ceratophyllum demersum, joka kelluu vedessä lähellä  pintaa. Niinpä jotkut käyttävät biotooppiakvaarion periaatteiden vastaisesti muualta tuotuja lajeja, esimerkiksi vallisnerioita.

 Kaloja 
Harrastajat käyttävät kaloista yleensä niiden tieteellisiä nimiä. 

 helmikuonoahven Altolamprologus calvus
 juovasulkahautoja Benthochromis tricoti 
 killiahven Cyprichromis leptosoma  
 okrakilliahven Cyprichromis  microlepidotus
 safiirikilliahven Cyprichromis pavo
 pahkakirjoahven Cyphotilapia frontosa  
 ruutukoruahven Julidochromis marlieri
 kultakoruahven Julidochromis ornatus
 keltakotiloahven Lamprologus ocellatus
 laikkuviiriahven Neolamprologus buescheri
 lyhytkotiloahven Neolamprologus brevis
 aurinkokirjoahven Neolamprologus leleupi
 seeprakotiloahven Neolamprologus multifasciatus
 siniseepra-ahven Neolamprologus tretocephalus  
 kalteriluola-ahven Neolamprologus sexfasciatus  
neonkilliahven Paracyprichromis nigripinnis   
 vyökirjoahven Tropheus duboisi maswa
 keltaripsimonni Synodontis petricola

 Kuvagalleria 

 Katso myös 
Malawijärven biotooppiakvaario
Riutta-akvaario
Amazonjoen biotooppiakvaario
Itämeren biotooppiakvaario

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Aqua-Web - suomalainen foorumi
 NL-Aqua  - kirjoahventen erikoisliike
 Riftlakes.com  - paljon lajiesittelyjä 
 Ciklid.org - ruotsalainen foorumi

The Tropical Tank 
Freshwater Tropical Fishkeeping  
Antti Rasila  (suomalaisen harrastajan kuvia)

 Kirjallisuutta  
 Akvaristi-lehti 3/2006
 Boruchowitz, D. (2000): African Cichlids of Lake Tanganyika. TFH. 
 Brichard, P (1989): Cichlids and All the Other Fishes of Lake Tanganyika 
 Fryer G & Iles TD. (1972): Cichlid fish of the great lakes of Africa. Oliver and Boyd.
 Smith, M. (1998) Lake Tanganyika Cichlids. Barrons 
 Zurlo. G. The Lake Tanganyika Cichlid Aquarium. Barrons.

Luokka:Akvaariot