Turve Suomen energiantuotannossa

Turpeen osuus Suomen energiantuotannossa on noin 4 prosenttia. Suurimmat turpeesta energiaa tuottavat yritykset Suomessa ovat Neova sekä Turveruukki Oy.Fuel Peat Industry in EU, Country reports – Finland, Ireland, Sweden, Estonia, Latvia, Lithuania 30.12.2005 VTT Suomen turpeen energiakäyttö oli vuonna 2007 sähkönkulutuksesta 7,6 % ja energiankulutuksesta noin 7,0 %. Vuonna 2000 turpeen osuus sähköstä ja energiasta oli 4,7 %.Energiatilasto, vuosikirja 2008, Tilastokeskus helmikuu 2009 Suomi on ollut niitä maita, joissa on turvetta eniten maailmassa. Kolmannes Suomen pinta-alasta eli noin 10 miljoonaa hehtaaria on ollut erilaisia soita. 2020-luvulla ojittamatonta suota on neljä miljoonaa hehtaaria. Suomen soista 0,6 % on energiaturvekäytössä. Noin 12,0 % maan soista on suojeltuja.Suoluontotyyppien uhanalaisuus Ympäristö.fi. Viitattu 20.3.2024Jyu.fi  Suojelualueet eivät ole kuitenkaan jakautuneet tasaisesti, vaan niistä iso osa on Pohjois-Suomessa. Näin ollen Etelä-Suomen soista on suojeltu vain alle 2 %.

Yleistä
Polttoturpeen koneellinen nosto alkoi 1800-luvulla , turvetta nostettiin 1900-luvun alkupuolella erityisesti höyryveturien polttoaineeksi. Vähitellen käyttö hiipui edullisten tuontipolttoaineiden, öljyn ja kivihiilen saatavuuden parantuessa. 1970-luvun öljykriisin seurauksena turpeen energiakäyttö kasvoi valtion ohjauksella ja oli huipussaan 1997 jolloin turpeen osuus energian kokonaiskäytöstä oli 7%. 

Suomen soista 40 % on enää luonnontilaisia. Esimerkiksi Keski-Suomessa vain alle 20 % soista on luonnontilassa. Metsähallitus on todennut, että luonnontilaisten soiden vähennyttyä soiden luontotyypit ja lajit ovat uhanalaistuneet ja suoluonnon laatu on heikentynyt.

Turvemaita kuivataan Suomessa maatalouskäyttöön, mutta se aiheuttaa suuret CO2- ja N2O-päästöt. Paras tapa ehkäistä se on välttää turvemaan kuivaus.IPCC Working group III fourth assessment report, Chapter 8: Agriculture (1 MB) 2007, s. 509 IPCC:n mukaan maataloudessa hiilidioksidin ehkäisyn päämenetelmiin sisältyy viljeltyjen turvemaiden entistäminen takaisin alkuperäiseen tilaan. IPCC ei suosittele turvemaiden metsittämistä tai ojittamista, vaan ojien poistoa ja metsitettyjen turvemaiden entistämistä suoalueiksi.IPCC Working group III fourth assessment report, Summary for Policymakers 2007, s.10

Suomessa kaikki energiaturvekäytöstä poistuneet maa-alueet ennallistetaan, metsitetään tai hyödynnetään maatalouskäytössäTurvetuotantoalueiden jalkikaytto, Turveteollisuusliitto.fi Turvetuotantoalueiden jalkikaytto, Turveteollisuusliitto.fi . Ennallistamisella tarkoitetaan, että maa-alueet palautetaan joko luonnontilaisiksi ekosysteemeiksi, esimerkiksi kosteikoiksi tai hiiltä tehokkaasti sitoviksi viljelyksiksiYmpäristo.fi. Monet tärkeistä maan lintujärvistä, kuten esimerkiksi Limingan lintujärvi, ovat entisiä energiaturvealueita. Kaikkia alueita ei kuitenkaan ennallisteta, vaan niistä tulee esimerkiksi talousmetsää. Ruokohelpiviljelykset puolestaan tuottavat biomassaa uusiutuvan energian tuotantoon.

Suomi on yksi maailman soisimmista valtioistaSuoseura 

International production of peat 2005, by country. Suomi oli maailman suurin turpeen tuottaja vuonna 2005. Suomen osuus koko maailman energiaturpeen tuotannosta oli yli 50 %. U.S. Geological Surveyn mineraali vuosikirjan mukaan vuonna 2005 turvetta tuotetaan energiaksi vain Euroopassa. Energiaturpeen tuottajamaat olivat: Suomi 51 %, Irlanti 31 %, Valko-Venäjä 11 %, Moldova 3,0 % ja Ruotsi 3,6 %. Lähteessä Viro, Latvia, Liettua, Venäjä ja Unkari eivät ole määrittäneet turpeen käyttötarkoitusta. Maailmanlaajuisesti energiaturpeen tuotanto on kasvuturpeen tuotantoa suurempaa.

Turvevoimaloita on Suomessa noin 60 ja VTT:n vuonna 2009 julkaiseman selvityksen mukaan turve työllistää Suomessa suoraan ja välillisesti yhteensä yli 12 000 henkilötyövuoden verran, ja sen vaikutus valtion- ja kuntatalouteen on vuosittain noin 370 miljoonan euron luokkaa, Turveteollisuusliitto.fi . Turpeen kansallisten markkinoiden liikevaihto on noin 200 miljoonaa euroa. Kansainvälinen liikevaihto ei ole merkittävää, sillä turpeen käyttö energiantuotantoon on kannattavaa vain paikallisesti.

Suomessa turpeella tuotettua sähköä on tuettu syöttötariffien avulla toukokuusta 2007 lähtien. IEA, Vihreät ja Vasemmistoliitto ovat arvostelleet tariffeja.

Valtakunnan turvevarojen energiasisältö on noin 13 000 TWh. Turvevarojen energia vastaa 1 100 miljoonaa öljytonnia. Suomen turvevarat ovat kaksinkertaiset Pohjanmeren tunnettuihin öljyvaroihin ja 2/3 Norjan tunnettuihin öljyvaroihin verrattuna. Suomen turvevarat ovat lähes kymmenkertaiset Suomen puuvarojen energiaan ja 35-kertaiset puuston tilavuuteen verrattuna. , .

Lainsäädäntö
pienoiskuva|Puutiosuon turvealue Yli-Iissä kesällä 2007. Takavasemmalla näkyy yksi turveaumoista.
  Turve-energiaEnergiatilasto, Vuosikirja 2006, Tilastokeskus, 2.7 Energiaturpeen tuotanto ja kulutusFossiilinen ja uusiutuva energia, TJ Tilastokeskus, Energiaennakko 2007Energiatilasto vuosikirja 2007, Taulukko 2.7 Energiaturpeen tuotanto ja kulutus, (Turveteollisuusliitto ry, Suomen turvetuottajat ry ja Vapo Oy), Tilastokeskus joulukuu 2007Energiatilasto vuosikirja 2008, Taulukko 2.7 Energiaturpeen tuotanto ja kulutus, Tilastokeskus helmikuu 2009 (vuoden 2007 luvut, muut ok) Vuosi TuotantoGWh KulutusGWh 1990   18 950  15 522 1991   8 978  15 657 1992   18 945  15 353 1993   11 513  16 210 1994   25 344  18 522 1995   25 367  20 645 1996   25 000  23 544 1997   31 180  23 144 1998   5 304  22 110 1999   25 742  19 591 2000   12 663  17 203 2001   19 538  23 868 2002   25 471  24 930 2003   21 306  27 550 2004   10 429  24 667 2005   24 864  19 107 2006   36 773 26 000 2007  12 663  28 406 2008Ennakko 2009 tilastokeskus    22 627 2009     19 322
Päästökauppalaki (683/2004) tuli voimaan elokuussa 2004.

Turpeen syöttötariffia maksetaan lakisääteisesti lauhdutusvoimalaitoksissa tuotetulle sähkölle 1.5.2007−31.12.2010. Lain mukaan kantaverkonhaltijan tulee kerätä syöttötariffimaksu kaikilta verkon sähkön kuluttajilta tasapuolisesti ja ketään syrjimättä.Laki polttoturpeesta lauhdutusvoimalaitoksissa tuotetun sähkön syöttötariffista (voimassa 31.12.2010 saakka) 30.3.2007/322Valtioneuvoston asetus polttoturpeesta lauhdutusvoimalaitoksissa tuotetun sähkön syöttötariffista (voimassa 31.12.2010 saakka) 30.3.2007/324 Mauri Pekkarisen mukaan järjestelmä koskee yli 120 MW:n kokoisia laitoksia, joiden pääasiallinen polttoaine on turve. Syöttötariffi kohdistuu 400 MW:n tuotantoon. Se maksaa vuodesta riippuen 1−10 miljoonaa euroa. Pekkarisen mukaan työllisyysvaikutus on useita satoja työpaikkoja.Valtioneuvosto esittää turpeelle syöttötariffijärjestelmää 3.8.2006 Syöttötariffia maksetaan lauhdutusvoimalaitoksissa tuotetulle sähkölle kuukausittain lisähintaa seuraavasti:

Lisähinta (€/MWh) = 1 €/MWh + (Pt+ εtx Pe)/ ηt  -  (Ph+ εhx Pe)/ ηh, jossa
 Pt = polttoturpeen hinta sähkön lauhdutustuotannossa arvonaan 7 € MWh;
 ε0t = polttoturpeen ominaispäästökerroin arvonaan 0,377 hiilidioksiditonnia MWh:lta;
 Pe = päästöoikeuden hinta aritmeettisena keskiarvona Euroopan talousalueen vaihdoltaan kolmen suurimman päästöoikeuspörssin päivittäiskaupan hintanoteerausten päiväkeskiarvosta kyseisenä kalenterikuukautena, euroa hiilidioksiditonnilta;
 ηt = polttoturvetta polttoaineena käyttävän lauhdutusvoimalaitoksen hyötysuhde arvonaan 0,37;
 Ph = kivihiilen hinta sähkön lauhdutustuotannossa Tilastokeskuksen julkaiseman polttoaineen hintatekijän h (yksi kuukausi) verottomana arvona kyseisenä kalenterikuukautena, euroa MWh:lta;
 εh = kivihiilen ominaispäästökerroin arvonaan 0,337 hiilidioksiditonnia MWH:lta;
 ηh = kivihiiltä polttoaineena käyttävän lauhdutusvoimalaitoksen hyötysuhde arvonaan 0,40.

Verot ja tuet
Turpeen energiakäytöstä maksettiin vuosina 2003−2005 veroa 1,59 €/MWh. Tämän jälkeen turve on luokiteltu samaan valmisteverottomaan ryhmään ydin- ja vesivoiman kanssa. Kivihiilestä, öljystä ja maakaasusta maksetaan edelleen valmisteveroa.Tilastokeskus Energia 2006, 14.3. Valmisteverot, 16 Energia ja päästöt S, N, CO2 Eduskunta sääti vuonna 2006 lain, jolla korvataan turvevoimaloille hiilidioksidipäästöistä aiheutuvia päästöoikeuskustannuksia. IEA:n pääjohtaja Nobuo Tanaka mukaan Suomen pitää huolehtia siitä, että tämä tuki on vain väliaikainen.IEA arvostelee turpeen tukemista, Helsingin Sanomat 27.3.2008 B5

Ympäristövaikutukset
Turvetuotanto voi aiheuttaa muun muassa pienhiukkaspölyä, meluhaittaa, vesistön kuormittumista ja maiseman muutoksia. Korkein hallinto-oikeus kielsi näillä perusteilla Järvelänsuon turvetuotannon vuonna 2005.KHO:2005:70 (11.11.2005)

Turpeen energiakäytön rikkipäästöt Suomessa olivat 15,6 (9,7) x 1 000 t SO2 2003 (2005). Suomessa turpeen energiakäyttö 2003 (2005) vastaa 15 % (14 %) rikkipäästöistä; 6,3 % (4,3 %) typpipäästöistä, 12.5 % (10,4 %) kasvihuonepäästöistä ja 15 % (13 %) energiantuotannon kasvihuonepäästöistä. Vuonna 2003 Suomen turpeen energiankäytön hiilidioksidipäästöt olivat 86 % verrattuna Suomen liikennepolttoaineiden hiilidioksidipäästöihin.

Suomen luonnonsuojeluliiton mukaan turpeen polton lisäämistä ei voi perustella millään syyllä. Luonnonsuojeluliitto katsoo, että uhanalainen suoluonto tarvitsee lisäsuojelu- ja ennallistamisohjelman, jonka tavoitteena on soiden monimuotoisuuden ja hiilitaseen säilyttäminen.SLL: Turpeen polton lisäämistä ei voi perustella millään syyllä YLE 27.5.2008

VTT:n vuonna 2007 julkaiseman tutkimuksen mukaan turpeen käytön kasvihuonevaikutus on kivihiiltä pahempi riippumatta siitä onko turve peräisin luonnonsuolta vai metsäojitetulta suolta.Kirkinen, J., Minkkinen, K., Penttilä, T., Kojola, S., Sievänen, R., Alm, J., Saarnio, S., Silvan, N., Laine, J., Savolainen, I. 2007a. Greenhouse impact due to different peat utilisation chains in Finland — a life-cycle approach. Boreal Environment Research 12: 221-223.

Ilkka Savolaisen (VTT) mukaan tilastokeskuksen lukujen valossa turvemaan hiili vähenee Suomessa 6 miljoonalla tonnilla vuodessa. Luonnontilaisia soita on vain 40 %, ja ne sitovat korkeintaan kolmanneksen tästä. Savolaisen mukaan suot ovat turvetuotannon vuoksi hiililähteitä ja niiden ilmastovaikutukset ovat kielteiset.HS 20.4.2010 B7

IEA:n mukaan Suomen bonustariffi on suunniteltu tekemään EU:n päästökauppa tehottomaksi. Päästökaupassa hiilipäästöjä pyritään hintaohjaamaan. Bonustariffi poistaa Suomen kannusteen vaihtaa runsas hiilipäästöinen turve-energialähde vähäpäästöisempään.Energy Policies of IEA Countries – ¨Finland 2007 Review IEA 26.3.2008, s. 9, 71-72, 80, 83, Yhteenveto 

Professori Jyri Seppälän mukaan turve ei kuulu kansainvälisesti uusiutuvien energialähteiden piiriin. Siksi turpeen käyttöä varten Suomi perusti 2002−2005 tutkimusohjelma. Keväällä 2008 kansallinen ilmastopaneeli paljasti, ettei tutkimustieto anna perusteita muuttaa tulkintaa kasvihuonekaasulaskelmissa: Turve on fossiilinen polttoaine ja sen käyttö lisää ilmastonmuutosta. Turpeen kasvihuonepäästöt ovat viime vuosina verrattavissa Suomen henkilöautoliikenteen kasvihuonepäästöihin. Jyri Seppälän mukaan turpeen biodieselmäärittely on vaikeaa eikä soiden tulevaisuuden hiilisidontaa voi vahvistaa. Kansainvälinen päästölaskelma ei tunne tulevaisuuden maankäyttöoptioita.Tutkimustieto turpeen käytön pohjaksi, Helsingin Sanomat 14.7.2008 C5

Monet poliittiset vaikuttajat vastustavat turvetuotantoa. Eräs tunnetuimmista henkilöistä, joka ovat aikaisemmin kannattanut turvetuotantoa, mutta on alkanut sitä myöhemmin vastustamaan, on Suomen entinen valtiovarainministeri Iiro Viinanen. Usein turvetuotannon arvostelijat myös sanovat, että Suomen suurin turvetuottaja Vapo harjoittaa viherpesua. Vapo on myös joutunut maksamaan korvauksia pilattuaan vesistöjä turvetuotannolla.

Perussuomalaiset kannattavat turvetuotantoa ja haluaisivat estää sen alasajon.

Energiantuotanto

 Turpeen energiatase
Energiatilasto, Vuosikirja 2006, Tilastokeskus, taulukko 1.9 2005 GWh 2004 GWh Primäärienergian tuotanto  24 864  10 429 Vienti  -166  -82 Varastomuutokset  -5 592  14 319 Primäärienergian kokonaishankinta  19 107  24 667 Erillinen sähkön tuotanto  -3 339  -7 601 Sähkön ja kaukolämmön yhteistuotanto  -8 436  -9 327 Yhteistuotannolla tuotettu sähkö teollisuudessa  -1 086  -1 161 Kaukolämmön erillistuotanto  -1 036	 -1 212 Energian loppukulutus  5 210  5 366 Teollisuus  4 910  5 194 Kotitaloudet  131  3 Maa- ja metsätaloussektori  147  147 Palvelusektori ja julkinen sektori  22  22 Positiivinen varastomuutos = varaston käyttönegatiivinen varastomuutos = varaston täydennys Tuotanto – Vienti + Varastomuutos = Kokonaishankinta
EU:n linjauksen mukaisesti Suomella on velvoite vastata kasvavaan tarpeeseen uusiutuvalla, teknisesti tehokkaalla ja paikallisesti tuotetulla energialla. EU:n tavoitteena on, että jäsenmaiden energiaomavaraisuus vahvistuu merkittävästi tulevien vuosien aikanaEU. Suomessa tämä tarkoittaa omien energiaresurssien tehokkaampaa ja vastuullista hyödyntämistä. Suomessa on mittavat uusiutuvan energiantuotannon resurssit metsä- ja muussa biomassassa. Teknisesti biomassan hyödyntäminen on mahdollista kuivaavan tukipolttoaineen, esimerkiksi energiaturpeen avullaVapo.fi. Biomassan ja energiaturpeen yhteiskäytön pienhiukkaspäästöt ovat edullisimpia tuotettuun energiamäärään verrattuna.

Maailmalla turvetta pidetään fossiilisiin rinnastettavana polttoaineena, mutta Suomessa turve on luokiteltu hitaasti uusiutuvaksi biomassapolttoaineeksi.
Määritelmään päätyi Kauppa- ja teollisuusministeriön vuonna 2000 julkaisema selvitys Turpeen asema Suomen kasvihuonekaasutaseissa.
Selvityksen mukaan puusto uusiutuu Suomessa sadassa vuodessa, mutta turvekerros vaatii syntyäkseen jopa tuhansia vuosia, eikä toisaalta energiaksi käytettyjä turvesoita edes yritetä uusia soiksi kuin poikkeustapauksissa. Turpeen käyttö ei ole yksittäisen suon kannalta kestävää. Turvekerroksen uusiutumisen vaatiman pitkän aikajänteen vuoksi sitä voidaan pitää puuhun verrattuna vain ”hitaasti uusiutuvana polttoaineena”.Patrick Crill, Ken Hargreaves, Atte Korhola: Turpeen asema Suomen kasvihuonekaasutaseissa. Kauppa- ja teollisuusministeriön tutkimuksia ja raportteja 20/2000. Kauppa- ja teollisuusministeriö, syyskuu 2000, s.1, 21, 43 ja 51.
Raportti on saanut osakseen voimakasta kritiikkiä sekä kotimaisilta että ulkomaisilta tutkijoilta. Keskusta ja Kristillisdemokraatit puoltavat tätä luokittelua.

Tilastokeskuksen mukaan vuosien 2004−2005 hyvä vesitilanne vuosiin (2001−2003) verrattuna vähensi turpeen energiakäyttöä Suomessa. Vuosina 2002−2003 turpeella tuotettua sähköä myytiin pohjoismaisille sähkömarkkinoille.Suomen kasvihuonekaasupäästöt, Tilastokeskus 2007, s.11

 Turpeen käytön väheneminen 
Huippuvuoden turpeen osalta koettiin vuonna 2007 jälkeen turpeen energiankäyttö on kääntynyt laskuun, turpeen polton määrä on jopa puolittunut huippu vuosista.

Turvetta tuottava Vapo yhtiö valmistautuu luopumaan energiaturpeen eri energian poltosta koska se yleisesti nähdään fossiilisen polttoaineena.

Energiayhtiöt ovat ilmoittaneet vähentävänsä turpeen polttoa energiaisiksi.

Energiaturve tukipolttoaineena
Suomessa on runsaasti biomassaa muun muassa metsissä. Biomassalla tarkoitetaan uusiutuvia luonnonvaroja, pääosin puita ja peltokasveja. Termiä biomassa käytetään erityisesti silloin, kun kasveista tuotetaan muuta kuin elintarviketta, kuten energiaa, polttoaineita tai muovia.Mitä biomassa on Bioteknologia Biomassan saatavuus on hyvä joka puolella Suomea.

Biomassaa saadaan metsistä ja pelloilta sekä perinteisen teollisuuden jäteliemistä. Osa biomassasta hyödynnetään suoraan energiantuotannossa. Luontaisen kosteutensa ansiosta biomassa tarvitsee teknisen tukipolttoaineen, jotta palaminen olisi puhdasta ja energiatehokasta.akseli.tekes.fi Yksi teknisesti toimivimmista tukipolttoaineista on energiaturve, jonka käytön avulla biomassa palaa puhtaasti ja esimerkiksi paikalliset hiukkaspäästöt ovat pienet.  Hiukkaspäästöt pysyvät pieninä, koska energiaturve sitoo metsähakkeen epäpuhtauksia, kuten alkaleita tehokkaasti.Hamk.fi  Metsähakkeen ja energiaturpeen yhteiskäyttö parantaa selvästi polttokattilan puhtaana pysymistä, minkä seurauksena kattila ei esimerkiksi kuumene liikaa ja toimii täten tehokkaammin.akseli.teke.fi  Kun polttoaineseos on kuivaa, myös sen lämpöarvo on parempi. Tällöin siitä saatu hyötysuhde on parempi, eli samalla polttoainemäärällä saadaan tuotettua enemmän energiaa hyödynnettävässä muodossa. Lisäksi biomassa sisältää klooria, joka on lähtöisin lehtivihreästä. Turpeen sisältämä rikki sitoo biomassasta vapautuvan kloorin ja siten estää kattilan lämpöpintoja syöpymästä kloorin vaikutuksesta.Energiantuotannon toimenpideohjelma – energiatehokkuutta parantavien investointien ja toimenpiteiden määrittäminen ja raportointi 9.1.2009, Pöyry Biomassaa hyödyntävän CHP-tuotannon hyötysuhde voidaan saada lähelle 80 prosenttia.tut.fi

Energiaturve ja Suomen huoltovarmuus
Huoltovarmuuskeskuksen ja Bioenergia-yhdistyksen mukaan turpeella ei ole merkitystä Suomen huoltovarmuudelle, koska turpeentuotanto on romahtanut 2010-luvulla.

Turvepelletit
Turvetuotanto sisältää myös turvepellettien energiamäärän. Tilastokeskuksen mukaan turvepellettejä valmistettiin 26,9 miljoonaa tonnia vuonna 2004, 29,3 miljoonaa tonnia vuonna 2005 ja 3,5 miljoonaa tonnia vuonna 2006. Suomen turpeen kulutuksesta turvepelletit mukaan lukien 98−99 % käytetään teollisuudessa. Vuonna 2006 kulutuksesta oli noin 30,0 % sähköntuotantoa, 39,5 % kaukolämmön ja sähkön yhteistuotantoa ja 29,5 % muuta teollisuuskäyttöä.<ref Energiatilasto vuosikirja 2007, Taulukko 2.7 Energiaturpeen tuotanto ja kulutus, (Turveteollisuusliitto ry, Suomen turvetuottajat ry ja Vapo Oy), Tilastokeskus joulukuu 2007

Voimalaitokset

Biomassaa ja energiaturvetta käytetään paikallisissa CHP-voimaloissa (Combined Heat and Power), jotka tuottavat sekä lämpöä että sähköävtt.fi. CHP-voimaloiden hyötysuhde on erittäin korkea, jopa 90 prosenttia, jolloin hukkalämmön osuus on hyvin pieni. Pelkästään sähköntuotantoon erikoistuneiden voimaloiden hyötysuhde on noin 30-40 prosentin tuntumassa. Maailman suurin yksinomaan lauhdesähköä tuottava turvevoimalaitos sijaitsee Haapavedellä.

Suuri osa suomalaisten kaukolämmöstä ja käytettävästä sähköstä tuotetaan paikallisesti, jolloin energian siirtoetäisyydet ovat lyhyet. Suomessa energiantuotannon paikallisuus on hyvin perusteltua myös raaka-aineiden saatavuudella. Suomen pinta-alasta 86 prosenttia on metsätalousmaataMetla.fi . Metsähaketta on lähtökohtaisesti kaikissa maakunnissa. Myös energiaturvetta on saatavilla useimmissa Suomen maakunnissa, joten kuljetusetäisyydet ovat lyhyet.


{| class="wikitable"
! colspan="6" align=center style="background-color: #B0C4DE;" | Turvetta käytävät voimalaitokset SuomessaFuel Peat Industry in EU, Country reports – Finland, Ireland, Sweden, Estonia, Latvia, Lithuania  30. joulukuuta 2005. VTT
|-
! align=left style="background-color: #ddf;" | Laitos
! align=left style="background-color: #ddf;" | Omistaja
! align=left style="background-color: #ddf;" | Sijainti
! align=left style="background-color: #ddf;" | Kapasiteetti (MWth)
! align=left style="background-color: #ddf;" | Turve (GWh)
! align=left style="background-color: #ddf;" | Turpeen osuus
|-
| align=left | Toppilan voimalaitos || align=left | Oulun Energia || align=left | Oulu  || align=right | 532  || align=right | 3 617 || align=right | 89 %
|-
| align=left | Pietarsaaren voimalaitos || align=left | Alholmens Kraft || align=left | Pietarsaari || align=right | 550 || align=right | 2535 || align=right | 55 %
|-
| align=left | Seinäjoen voimalaitos || align=left | Vaskiluodon Voima || align=left | Seinäjoki || align=right | 299 || align=right | 2 198  || align=right | 90 %
|-
| align=left | Haapaveden voimalaitos || align=left | Kanteleen Voima || align=left | Haapavesi || align=right |  390 || align=right | 1 838 || align=right | 99 %
|-
| align=left | Haapaniemen voimalaitos || align=left | Kuopion Energia || align=left | Kuopio || align=right |  298|| align=right | 1 791 || align=right |93 %
|-
| align=left | Tihisenniemen voimalaitos || align=left | Kainuun Voima || align=left | Kajaani || align=right | 240 || align=right | 896 || align=right | 53 %
|-
| align=left | Joensuun voimalaitos || rowspan=2|Fortum || align=left | Joensuu || align=right | 196 || align=right | 733 || align=right | 40 %
|-
| align=left | Kokkolan voimalaitos || align=left | Kokkola || align=right | 98 || align=right | 628 || align=right | 62 %
|-
| align=left | Pursialan voimalaitos || align=left | Etelä-Savon Energia || align=left | Mikkeli || align=right | 84  || align=right | 384 || align=right | 44 %
|-
| colspan=3 align="left" | Lauhdevoimalaitokset yhteensä || align=right | 2 687 || align=right | 14 631 || align=right |
|-
| align=left | Stora Enson Oulun tehtaat  || rowspan=2|Stora Enso || align=left | Oulu || align=right | 246 || align=right | 884 || align=right | 55 %
|-
| align=left |Veitsiluodon paperitehdas  || align=left | Kemi|| align=right | 709 || align=right | 46 %
|-
| align=left | Simpeleen paperitehdas || align=left | M-real || align=left | Rautjärvi || align=right | 113 || align=right | 407 || align=right | 55 %
|-
| align=left | Heinolan flutingtehdas || align=left | Stora Enso ||  align=left | Heinola || align=right | 107 || align=right | 395 || align=right | 60 %
|-
| align=left | Jämsänkosken voimalaitos || align=left | Jämsänkosken Voima || align=left | Jämsänkoski || align=right | 185 || align=right | 41 %
|-
| align=left | Mäntän paperitehdas ||align=left | Mäntän Energia || align=left | Mänttä || align=right | 94 || align=right | 80 %
|-
| align=left | Rauman paperitehdas || align=left | UPM-Kymmene || align=left | Rauma || align=right | 160 || align=right | 349 || align=right | 23 %
|-
| align=left | Kemiran Oulun tehdas || align=left | Kemira Chemicals || align=left | Oulu || align=right | 97 || align=right | 63 %
|-
| align=left | Tervasaaren paperitehdas || align=left | UPM-Kymmene || align=left | Valkeakoski || align=right | 78 || align=right | 56 %
|-
| align=left | kartonkitehdas || align=left | Powerflute Savon Sellu || align=left | Kuopio || align=right | 94 || align=right | 326 || align=right | 85 %
|-
| align=left | Säterin voimalaitos  || align=left | Fortum || align=left | Valkeakoski || align=right | 50 || align=right | 302 || align=right | 51%
|-
| align=left | Myllykosken paperitehdas || align=left | Vamy || align=left | Anjalankoski  || align=right | 88 || align=right | 256 || align=right | 24 %
|-
| align=left | Kemin kartonkitehdas || align=left | M-real || align=left | Kemi || align=right | 115 || align=right | 233 || align=right | 31 %
|-
| align=left | Kaipolan paperitehdas || align=left | UPM-Kymmene Kaipola || align=left | Jämsä || align=right | 104 || align=right | 209  || align=right | 36 %
|-
| align=left | Äänekosken voimalaitos || align=left | Äänevoima || align=left | Äänekoski || align=right | 157 || align=right | 198 || align=right | 20 %
|-
| align=left | Kauttuan voimalaitos || align=left | Fortum  Kauttua || align=left | Eura || align=right | 67 || align=right | 163 || align=right | 42 %
|-
| align=left | Lapinlahden lämpölaitos || align=left | Fortum Valio || align=left | Lapinlahti || align=right | 25 || align=right | 151 || align=right | 100 %
|-
|align=left | Varkauden paperitehdas || align=left | Stora Enso || align=left | Varkaus || align=right | 150 || align=right | 116 || align=right | 12 %
|-
| align=left | Kuusankosken biopolttoainevoimalaitos || align=left | Kymin Voima || align=left | Kuusankoski || align=right | 269 || align=right | 10 %
|-
| align=left | Koskenkorvan tehdas ||align=left | Altia|| align=left | Ilmajoki || align=right | 20 ||  align=right | 79 %
|-
| align=left | Salon voimalaitos || align=left | Voimavasu   || align=left | Salo || align=right | 32 || align=right | 81 || align=right | 36 %
|-
| align=left | Kevätniemen voimalaitos || align=left | Vapo|| align=left | Lieksa || align=right | 30 || align=right | 47 || align=right | 42 %
|-
| align=left | Stora Enson Anjalankosken tehtaat  || align=left | Stora Enso  || align=left | Anjalankoski || align=right | 234 ||  align=right | 2 %
|-
| align=left | Ristiinan voimalaitos || align=left | Järvi Suomen Voima || align=left | Ristiina || align=right | 74 || align=right | 10 %
|-
| align=left | Summan paperitehdas || rowspan=2|Stora Enso || align=left | Hamina || align=right | 65 || align=right | 23 || align=right | 4 %
|-
| align=left | Stora Enson Imatran tehtaat || align=left | Imatra  || align=right | 203 || align=right | 12 || align=right | 1 %
|-
| align=left | Joensuun vaneritehdas || align=left | Schauman Wood || align=left | Joensuu  || align=right | 26 || align=right | 5 || align=right | 5 %
|-

| colspan=3 align=left | Teollisuusvoimalat yhteensä || align=right | 3 129 || align=right | 6 687 || align=right |

|-
| align=left | Rauhalahden voimalaitos  || align=left | Jyväskylän Energiantuotanto  || align=left | Jyväskylä || align=right | 267 || align=right | 1 419 || align=right | 61 %
|-
| align=left | Naistenlahden voimalaitos || align=left | Tampereen Sähkölaitos || align=left | Tampere || align=right | 190 || align=right | 861 || align=right | 17 %
|-
| align=left | Aittaluodon voimalaitos || align=left | Porin Lämpövoima || align=left | Pori || align=right | 206 || align=right | 802 || align=right | 60 %
|-
| align=left | Suosiolan voimalaitos  || align=left | Rovaniemen Energia  || align=left | Rovaniemi || align=right | 96 || align=right | 640 || align=right | 87 %
|-
| aalign=left | Kokkolan Voiman voimalaitos  || lign=left | Kokkolan Voima  || align=left | Kokkola || align=right | 70 || align=right | 221 || align=right | 71 %
|-
| align=left | Pieksämäen voimalaitos  || rowspan=2|Savon Voima Lämpö  || align=left | Pieksämäki || align=right | 35 || align=right | 198 || align=right | 88 %
|-
| align=left | Iisalmen voimalaitos || align=left | Iisalmi || align=right | 45  || align=right | 151  || align=right | 64 %
|-
| align=left | lämpövoimalaitos || align=left | Kankaanpään Kaukolämpö || align=left | Kankaanpää || align=right | 24 || align=right | 140 || align=right | 99 %
|-
| align=left | Ylivieskan voimalaitos || align=left | Herrfors || align=left | Ylivieska || align=right | 105 || align=right | 83 %
|-
| align=left | Kiimassuon voimalaitos || align=left | Vapo   || align=left | Forssa || align=right | 57 || align=right | 32 %
|-
| align=left | Hämeenlinnan voimalaitos || align=left | Fortum || align=left | Hämeenlinna || align=right | 55 || align=right | 93 || align=right | 11 %
|-
| align=left | Heinolan voimalaitos || align=left | Lahti Energia || align=left | Heinola || align=right | || align=right | 81 || align=right | 19 %
|-
| align=left | Sotkamon voimalaitos || align=left | Vapo || align=left | Sotkamo || align=right | 20 || align=right | 70 || align=right | 79 %
|-
| align=left | Vammalan lämpölaitos || rowspan=2| Fortum || align=left | Vammala || align=right | 40 || align=right | 4 || align=right | 33 %
|-
| align=left | Torangin lämpölaitos || align=left | Kuusamo || align=right |  24 || align=right | 35 || align=right | 34 %
|-
| align=left | Pihlavan voimalaitos || align=left | Porin Lämpövoima || align=left | Pori || align=right | 30 || align=right | 17 %
|-
| align=left | Savonlinnan voimalaitos || align=left | Järvi Suomen Voima || align=left | Savonlinna || align=right | 72 || align=right | 11 %
|-
| align=left | Hovinsaaren voimalaitos (biovoimalaitos) || align=left | Kotkan Energia || align=left | Kotka || align=right | 65 || align=right | 23 || align=right | 7 %
|-
| align=left | Orikedon biolämpökeskus ||  align=left | Turku Energia || align=left | Turku || align=right | 40|| align=right | 12 || align=right | 2 %
|-
| align=left | Tolkkisten voimalaitos || align=left | Porvoon Energia || align=left | Porvoo || align=right | || align=right | 3 || align=right | 1 %
|-
| colspan=3 align=left | Kunnalliset voimalat yhteensä || align=right | 1 360 || align=right | 5 059 || align=right |

|-
| colspan=3 align=left | Kaikki yhteensä || align=right | 7 176 || align=right | 26 377 || align=right |
|}

Katso myös  
 Energia Suomessa

Lähteet

Aiheesta muualla

 Peatlands are Quick and Cost-Effective Measure to reduce 10% of greenhouse emissions  UNEP 11.12.2007
 Energiateollisuus ry
 Turveruukki oy 
 Turveteollisuusliitto ry
 Vapo oy
 Kuvia turvetuotannosta Haukinevalla 
 Turpeen energiakäyttö -kannanotto (Suomalainen Tiedeakatemia)
 Suomen turvevarat (Geologinen tutkimuskeskus) 

Luokka:Turve
Luokka:Energia Suomessa