Euroopan unionin energiapolitiikka

Euroopan unionin energiapolitiikka on Euroopan unionin jäsenmaiden yhteisesti sopimaa energiapolitiikkaa. Euroopan unioni voi säätää direktiivejä, jotka ovat kaikkia sen jäsenvaltioita sitovia ylitse kansallisen lainsäädännön. Euroopan unioni toimii myös yhtenäisenä neuvottelukumppanina kansainvälisissä energianeuvotteluissa. Kesäkuuhun 2010 mennessä EU-maiden on julkaistava energian kapasiteetin (MW) ja energiantuotantomäärien (MWh) tavoitteet yksilöiden tekniikat, mukaan lukien tuulivoiman maalla ja merellä.

Eurooppa on luvannut vähentää kasvihuonepäästöjä 40% vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta. Se luo Eurooppaan lisää 70,000 työpaikkaa, säästää 6,000 hengen kuolemalta ja leikkaa 33€ miljardia fossiilisen energian tuontikuluja.Limiting climate change could have huge economic benefits, study finds Stopping global warming at two degrees would create nearly half a million jobs in Europe and save over a million lives in China, analysis of emissions pledges says, Guardian 31.3.2015

Euroopan unioni on neuvotellut kasvihuonekaasujen vähentämiseksi ilmastoneuvotteluissa maailmanlaajuisen sopimuksen saavuttamiseksi. Euroopan unioni on sopinut sitovan tavoitteen 20 % uusiutuvaa energiaa energiankulutuksesta vuonna 2020 ja 10 %:n osuus biopolttoaineita vuonna 2020. EU:n parlamentti on pyrkinyt sektorikohtaisiin tavoitteisiin (sähkö, lämmitys, jäähdytys ja biopolttoaineet). EU:lla on direktiivit on uusiutuvaan sähköön ja polttoaineisiin. Vuonna 2009 Euroopan sähkökapasiteetin lisäyksestä oli tuulivoimaa noin 39 % ja tuuli- ja aurinkovoimaa noin 47 %.Wind in power 2009 European statistics February 2010

Sähkö
Vuosina 2000 - 2007 Euroopan unionin sähkökapasiteetti kasvoi 200 GW arvoon 775 GW vuoden 2007 lopussa. Vuosina 2000-2007 asennettu uusi sähkökapasiteetti oli: kaasu 88 GW, tuuli 47 GW, hiili 9,6 GW, öljy 4,2 GW, vesi, 3,1 GW, biomassa 1,7 GW ja ydinvoima 1,2 GW.[4] Merkittävimmät muutokset jakaumassa olivat kaasun kaksinkertaistuminen 164 GW:iin ja tuulivoiman nelinkertaistuminen 13 GW:sta 57 GW:iin. Kapasiteetin asennuslisäys oli 98 GW vuosina 2000-2007, joista kaasu 77 GW ja tuulivoima 47 GW. Nettomääräisesti kapasiteetti väheni vuosina 2000-2007: öljy -14 GW, hiili -11 GW ja ydinvoima -6 GW.Pure Power, Wind Energy Scenarios up to 2030 EWEA April 2008

Toukokuussa 2004 Euroopan unioniin liittyi 10 uutta jäsenmaata. Vuonna 2005 näiden uusien jäsenmaiden energiakapasiteetti oli 112 GW jakautuen seuraavasti: 80 GW hiilivoimaa, 12 GW iso vesivoimaa, 12 GW kaasua, 6.5 GW ydinvoimaa ja 186 MW tuulivoimaa.

Sähköverkko

EU-komissio syytti E.ON:ia määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä vuonna 2008. Yhtiötä uhkasi useiden miljardien eurojen suuruiset rangaistukset, kun komissio suunnitteli kartellioikeudenkäyntiä helmikuussa 2008. Eon ilmoitti 28.2.2008 olevansa valmis luopumaan sähköverkon pääosasta Saksassa. Näin se oli taipumassa EU-komission vaatimukseen, jonka mukaan sähköntuottajat eivät saa omistaa jakeluverkkoja. Komissio haluaa näin lisätä kilpailua ja rajoittaa sähkön hinnan nousua. RWE ja EnBW eivät ole ilmoittaneet sähköverkkonsa myynnistä, mutta Vattenfall ilmoitti harkitsevansa sitä. Helsingin Sanomien mukaan Saksa ja Ranska vastustavat kilpailun vapauttamista, Britannia tukee komissiota ja Suomi on näiden kahden kannan välimaastossa.Ahtiainen Ilkka: Lehmänkaupat hämmentävät EU:n energianeuvotteluja, Helsingin Sanomat 1.3.2008 B11. HS-Arkisto (maksullinen)

Ydinvoima
Määrällisesti ydinvoimaa oli eniten vuonna 2007 tuotettuina TWh:na (% sähköntuotannosta): Ranska 440 TWh (78 %), Saksa 141 (22 %), Ruotsi 67 (45 %) ja UK 63 (16 %): Key world energy statistics 2009  IEA Lisää ydinvoimaa rakentaa Länsi-Euroopassa vuonna 2010 vain kaksi maata: Ranska ja Suomi. Suomen ydinvoimalat tuottivat sähköä 22 TWh vuonna 2007.Tilastokeskuksen Energia vuosikirja Suomen ydinvoimakapasiteetti 31.12.2006 oli 2 671 MW.Capacity for Competition, Investing for an Efficient Nordic Electricity Market Report , The Nordic competition authorities 1/2007, Pohjoismainen ydinvoimakapasiteetti s.58 Britannia ja Ruotsi on myyneet ydinvoimaloita ulkomaisille yhtiöille.

Vuonna 2010 EU:n 27 maasta 20 oli rakentanut ydinvoimalaitoksia. Jäsenmaista Tanska, Kreikka, Islanti, Irlanti, Luxemburg, Norja ja Portugali eivät ole rakentaneet ydinvoimaa. Italia on sulkenut yhden ydinvoimalan, Itävalta jättänyt yhden käynnistämättä, Belgia ja Saksa ovat päättäneet luopua ydinvoimasta.Juha Kuisma: Matka ympäristöyhteiskuntaan. Tilastokeskus 2001. Helmikuussa 2009 jäsenmaista Bulgaria, Ranska, Romania, Slovakia ja Suomi suunnittelivat ydinvoiman lisärakentamista tai olivat aloittaneet rakennushankkeet.

Euroopan yhteisön sähkön kokonaistuotannosta (3 358 TWh) vuonna 2006 29,5 prosenttia (990 TWh) tuotettiin ydinvoimalla. Vuonna 2009 EU:ssa lisättiin ydinvoimakapasiteettia 439 MW ja poistettiin käytöstä 1 393 MW.Wind in power, 2009 European statistics February 2010, s. 6, 7

Energiatehokkuus
Maaliskuussa 2007 Euroopan neuvosto nimesi energiatehokkuuden keskeiseksi osaksi ilmastonmuutos- ja energiastrategiaa. Neuvosto asetti tavoitteeksi 20 % energiankulutuksen säästön (2020) mennessä. Direktiivi velvoittaa loppukäytön 9 % energiansäästöön vuoteen 2016 mennessä. Kansalliset suunnitelmat 9 %:n (2016) ja välitavoitteen (2010) saavuttamiseksi piti laatia komissiolle 30.7.2007 mennessä. Vain Suomi ja Iso-Britannia toimivat aikataulussa ja aikaa jatkettiin vuoden loppuun. Viisi maata asetti vaatimusta kunnianhimoisemman tavoitteen: Kypros (10 %), Liettua (11 %), Italia (9,6 %), Romania (13,5 %) ja Espanja (11 % vuonna 2012). Myös Irlanti, Alankomaat ja Iso-Britannia kertoivat asettavansa korkeammat säästötavoitteet.Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista annetun direktiivin 2006/32/EY mukainen ensimmäinen arviointi kansallisista energiatehokkuutta koskevista toimintasuunnitelmista - Energiatehokkaammaksi yhteisvoimin , Eur-Lex 52008DC0011, Euroopan yhteisöjen komissio KOM(2008) 11, 23.1.2008 Bryssel. Euroopan unioni 1990-2010

Uusiutuva energia
Valkoinen paperi
 EU:n tavoitteet: Valkoinen paperi 1997-2010 jasaavutettu vuonna 2008)Solar thermal market grows strongly in Europe Trends and Market Statistics 2008, ESTIF 5/2009Photovoltaic energy barometer 2009 - EurObserv’ER Systèmes solaires Le journal des énergies renouvelables n° 190, s. 72-102, 3/2009Solid biomass barometer 2008 - EurObserv’ER Systèmes solaires Le journal des énergies renouvelables n° 188, s. 69-84, 12/200820102008 GW GW Vesivoima  100  Aurinkolämmitys  70  19 Tuulivoima  40  65 PV  3  10 TWh TWh Biomassa  1500*  772 * Geo  60  2010 2008 Liikenteenbiopolttoaineet  5,75 %  3,3 % Kommentit: Aurinkolämmitys: m2 = 0,7 kW lämpöä Biomassa*: 1Mtoe = 11,63 TWh, *Bio-tavoite: 870 TWh lämpöä ja 640 TWh sähköä, saavutettu v. 2007

EU:n valkoinen paperi asetti vuonna 1997 tavoitteeksi nostaa EU:ssa uusien uusiutuvien energialähteiden määrän 6 %:sta 12 %:iin aikavälillä 1997-2010. Energialähteille asetettiin yksilöidyt tavoitemäärät vuoteen 2010 mennessä: vesivoima 100 GW, aurinkolämpö 70 GW, tuulivoima 40 GW, aurinkosähkö 3 GW, biomassa 1570 TWh ja geoterminen energia 60 TWh.

Valkoisen paperin tavoite biomassan suhteen vuoteen 2010 on: biomassaa 1 740 TWh, josta 650 TWh sähköä, 870 TWh lämpöä ja 220 TWh liikennepolttoaineita. European Biomass Association AEBIOM biomassan energiatavoite vuodelle 2020 on: 2 600 TWh, jaettuna 1 400 TWh lämpöä, 700 TWh sähköä ja 500 TWh kuljetukseen.

Tuulivoima

Tuulivoimatuottajien edunvalvontajärjestö EWEA ennustaa EU:n tuulivoimakapasiteetiksi 180 GW v. 2020 ja 300 GW v.2030 eli sähköstä 12-14% v. 2020 ja 21-28 % v. 2030. wind directions — JULY / AUGUST 2008 Tuulivoiman osuus EU:n sähköstä oli 4,1% vuonna 2008.

Eurooppa investoi tuulivoimaan vuonna 2007 noin 9 mrd €.Climate action 2007 UNEP Wind energy - Why businesses should say yes s. 147-152, toimitusjohtaja Christian Kjaer, EWEA, s. 148 ja vuonna 2009 noin 13 mrd .€.'' Saksan, Espanjan ja Tanskan osuus EU:n vuosittaisesta tuulivoiman lisäyksestä oli 90 % vuonna 2002 ja 40 % vuonna 2008. Vuoden 2007 tuulivoimainvestoinnit maksoivat 11 mrd €, mutta ne säästävät elinaikanaan polttoainekustannuksia 16 mrd €.Pure Power EWEA 4/2008 s. 10

Balin ilmastokokous 
Joulukuussa 2007 Balin ilmastokokouksen tavoitteiksi EU julkaisi 8-kohtaisen listan tavoitteistaan. EU esitti, että ilmastopäästöt supistuvat vuoteen 2050 mennessä vähintään 50 % vuoden 1990 tasoon verrattuna. Tähän liittyen teollisuusmaiden tulisi vähentää kollektiivisia päästöjään 30 % vuoteen 2020 mennessä ja 60-80 % vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna. EU haluaa nopeasti kasvavat maat mukaan päästövähennyksiin.Maailma valmistautuu Balin ilmastokokoukseenYLE 27.11.2007

Turve

EU-parlamentin ympäristövaliokunta torjui Suomen yritykset sisällyttää turve uusiutuvien energialähteiden listalle heinäkuun 2008 alussa.Ilmastonmuutosta ei saa torjua luonnonsuojelua murentamalla, Pääkirjoitus Helsingin Sanomat 14.7.2008 A2 Myös Euroopan parlamentin teollisuusvaliokunta hylkäsi 11.9.2008 yritykset luokitella turve biopolttoaineeksi. Lisäksi teollisuusvaliokunta tuki uusiutuvan energian 20 %:n sitovaa tavoitetta vuodelle 2020.Manninen, Johanna: Hassi: Rehellisyys voitti turvekiistassa. Helsingin Sanomat 13.9.2008 A11 HS-Arkisto (maksullinen)

Liikenne
 PolttoainerajoituksetYhdysvallat kiristää selvästi autojen bensiinin kulutusta, HS Jyri Raivio 20.5.2009 B9 Vuosi litraa/100 km g CO2/km EU 2009  6,8  160 EU 2013  5,1  120 EU 2021  4,0  95

UITP:n mukaan julkinen liikenne on neljä kertaa tehokkaampaa kuin yksityisautot. UITP:n jäsenten, kuten Suomen, tavoite on 40 % päästövähennys julkisella liikenteellä vuoteen 2025 mennessä. UITP:n tavoite on kaksinkertaistaa julkisen liikenteen matkojen määrä. UITP:n mukaan julkinen liikenne maksaa yhteiskunnalle yksityisautoja vähemmän, vaatii vähemmän tilaa ja energiaa, saastuttaa vähemmän ja on turvallisempaa. Komission mukaan yksityisautoilu kilpailee suoraan julkisen liikenteen kanssa. Siksi mikä tahansa julkinen rahoitus autoteollisuudelle antaisi hintaetua yksityisautoilulle julkisen liikenteen kustannuksella. EU suhtautuu kriittisesti kaikenlaiseen autojen julkiseen rahoitukseen ja vaatii varmistamaan ettei yksityisautojen julkiset tuet heikennä joukkoliikennettä. Euroopan unionin UITP-EU komissio kannustaa julkisen liikenteen tukemiseen. EU:n komissio uskoo, että sisäistämällä auton käyttäjien ulkoiset kustannukset (saasteet, ruuhkat, parkkipaikat jne) voidaan kannustaa puhtaampiin liikkumismuotoihin. Hinnoittelun tulisi perustua saastuttaja maksaa periaatteelle. Activity report 2009 UITP & European commission

EU-25 tasolla tieliikenteen päästöt ovat viidesosa CO2-päästöistä ja henkilöautojen osuus on 12 %. EU-maiden kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt vähenivät 1990-2004 5 % ja tieliikenteen päästöt kasvoivat 25 % (1990-2004). Suomessa liikenteen hiilidioksidipäästöt olivat (2005) 14 milj. tn ja kasvoivat lähes 10 % (1990-2005). Asetettu tavoite oli liikenteen hiilidioksidipäästöjen pitäminen vakiona 1990-2010.Liikenne 2030 Taustat, Liikenne- ja viestintäministeriön julkaisuja 18/2007  Petri Jalasto, Eeva Linkama (Seppo Lampinen, Anna Saarlo, YY-Optima Oy; Anu Tuominen, Tuuli Järvi, VTT) 29.3.2007, Edita Publishing Oy, s. 11-15

EU:n komission 1/2007 tiedonannossa ehdotetaan ilmailun sisällyttämistä päästökauppajärjestelmään, autojen CO2-päästöjen käyttöä veroperusteena, toisen sukupolven biopolttoaineiden kehittämisen nopeuttamista, maantiekuljetusten ja laivaliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamista, ja autojen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä 120 g/km (2012) mennessä.

120 g hiilidioksidia/km vapautuu kulutuksella 4,5 litraa dieseliä/100 km ja 5 litraa bensiiniä/100 km. Vuodesta 1995-2004 EU-15:n alueella myytyjen uusien autojen päästöt laskivat 186 g:sta 163 g:aan CO2/km. EU-parlamentin ympäristövaliokunnan mukaan autojen hiilidioksidipäästöjen on jäätävä alle 130 g/km vuoteen 2012 mennessä ja 95 g/km vuoteen 2020 mennessä. Vuonna 2010 päästöt ovat keskimäärin Euroopassa 160 g/km ja Suomessa 175 g/km.EU-parlamentti ei muuttanut autojen päästörajoituksia YLE 25.9.2008

Direktiiviehdotus 2008

Euroopan komission ehdotuksessa 23.1.2008 huomioitiin aiempaa enemmän rakentamisen ja lämmityksen ohjausta. Komission mukaan tiedotusta ja koulutusta on tarpeen mukaan täydennettävä.DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the promotion of the use of energy from renewable sources 23.1.2008 s. 11, 16, 17, artikla 6 ESTIFin mukaan lämmityksen ja jäähdytyksen tulisi sisältyä Energy Performance in Buildings -direktiiviin.Solar Thermal Action Plan for Europe Heating & Cooling from the Sun  ESTIF 2007 s. 6 ,9, 22

Direktiiviehdotuksen kritiikki
Ympäristöjärjestö Greenpeace katsoo uusiutuvan energian ja energiansäästön parhaaksi ratkaisuksi ja nostaisi uusiutuvan energian tavoitetason 30 %:n uusiutuvaa energiaa vuoteen 2020 mennessä. Saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti myös yritysten tulisi olla vastuussa päästöistään.EU renewables package a faltering step forward  Greenpeace 23.1.2008

Euroopan uusiutuvan energian teollisuuden mukaan direktiiviehdotus uhkaa syöttötariffijärjestelmää, jota teollisuus pitää halvimpana ja tehokkaimpana. Komission ehdottama järjestelmä on käytössä viidessä jäsenmaassa, kun syöttötariffia käyttää 18 maata. Direktiiviehdotuksen mukainen järjestelmä vahvistaisi teollisuuden mukaan energiatuotannon keskittymistä harvojen toimijoiden käsiin, kun pienet ja keskisuuret toimijat häviäisivät monimutkaisen markkinajärjestelmän vuoksi. Uusiutuvan energian teollisuus kritisoi markkinoiden vapauttamista ulkomaiselle kilpailulle, jolloin kansalliset tukirahat valuvat ulkomaille. Vaatimus arvioida tukien jatkuvuutta vuosittain johtaa heidän mielestään investointien epävarmuuteen, mikä vaikeuttaa erityisesti uusien yritysten perustajia ja vähentää investointeja. ERECin mukaan ohjaus ja valvonta pitäisi olla yritystason sijaan valtiotasolla. Uusiutuvan energian sertifikaatteja pitäisi saada myydä vain, jos oman maan velvoitteet on täytetty. Lisäksi tarvittaisiin selvät ja vakuuttavat sakkomenetelmät, jos valtiot eivät saavuta kansallisia välitavoitteita.European Renewable Energy Industry cannot support current Commission Plans on the Framework Directive for Renewable Energies  Draft mainly strengthens incumbent oligopolies and jeopardises renewable development. Avoin kirje EU:n komission puheenjohtajalle, EREC 14.1.2008

Direktiivin uusiutuvan energian tavoite
EU:n energiapolitiikka pyrkii lisäämään uusiutuvaa energiaa sen kilpailukyvyn parantamiseksi ja kasvihuonekaasujen vähentämiseksi.

EU:n komission ehdotuksen mukaan Suomen uusiutuvan energian osuus kasvaa 28,5 %:sta 38 %:iin (2020) ja Suomi vähentää kasvihuonekaasuja 16 %.Suomelle odotetut energiatavoitteetYLE 23.1.2008 EWEAn mukaan pääosa Euroopan kasvavasta uusiutuvasta energiasta tulee olemaan tuulivoimaa.[tt_news=575&tx_ttnews[backPid]=1&cHash=d58584a791 New energy and climate package for Europe: The European Commission leads the way towards a massive expansion of wind power EWEA 23.1.2008]

 Uusiutuvan energian osuus %*Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources 23.1.2008, s. 42 Maa 2005 2020 Lisäys Iso-Britannia  1,3  15  13,7 Tanska  17,0  30  13,0 Irlanti  3,1  16  12,9 Ranska  10,3  23  12,7 Saksa  5,8  18  12,2 Italia  5,2  17  11,8 Alankomaat  2,4  14  11,6 Espanja  8,7  20  11,3 Kreikka  6,9  18  11,1 Belgia  2,2  13  10,8 Itävalta  23,3  34  10,7 Portugali  20,5  31  10,5 Kypros  2,9  13  10,1 Luxembourg  0,9  11  10,1 Malta  0,0  10  10,0 Suomi  28,5  38  9,5 Ruotsi  39,8  49  9,2 Slovenia  16,0  25  9,0 Unkari  4,3  13  8,7 Liettua  15,0  23  8,0 Puola  7,2  15  7,8 Slovakia  6,7  14  7,3 Latvia  34,9  42  7,1 Eesti  18,0  25  7,0 Tšekki  6,1  13  6,9 Bulgaria  9,4  16  6,6 Romania  17,8  24  6,2 * = energian kulutuksesta

 Kasvihuonekaasupäästöt (milj. tonnia) ja vähennystavoite (%)* Tilastokeskus 27.6.2007Annual European Community greenhouse gas inventory 1990 - 2006 and inventory report 2008 , Overview of GHG emissions in EU Member States sivu 11, European Environment Agency (EEA), 18.6.2008 Maa 1990 1995 2002 2003 2004 2005 2006 ero % 2005/6 1990-2006 %* Tavoite % Belgia  147 152  145  148  148  144  137  -3,8  -6,0%  -7,5 Bulgaria  132  87  64  70  69  70  71  1,2  -46,2%  -8 Espanja  289  318  402  409  425  441  433  -1,7  49,5%  +15 Alankomaat  215  225  216  217  218  212  207  -2,0  -2,6%  -6 Irlanti  56  59  69  69  69  70  70  -0,8  25,5%  +13 Iso-Britannia  780  710  657  663  660  657  652  -0,5  -16,0%  -12,5 Italia  520  533  560  575  580  582  568  -1,7  9,9%  -6,5 Itävalta  79  80  87  93  91  93  91  -2,3  15,2%  -13 Kreikka  111  113  133  137  138  139  133  -0,5  24,4%  +25 Kypros**  6  7  9  10  10  10  10  1,6  66,0%  - Latvia  26  12  11  11  11  11  12  4,4  -55,1%  -8 Liettua  48  22  20  20  21  23  23  2,4  -53,0%  -8 Luxemburg  12,7  10  11  11  13  13  13  0,2  1,2%  -28 Malta**  2,2  3  3  3  3  3  3  -0,3  45,0%  - Portugali  61  71  88  83  85  86  83  -4,8  38,3%  +27 Puola  587  453  387  402  397  399  400  3,7  -28,9%  -6 Ranska  564  559  554  556  556  553  541  -2,5  -4,0%  ±0 Romania  283  187  151  158  160  154  157  3,1  -43,7%  -8 Ruotsi  72  74  70  71  70  67  66  -1,7  -8,9%  +4 Saksa  1233  1096  1018  1031  1025  1001  1005  0,0  -18,5%  -21 Slovakia  73  53  50  50  49  49  49  -0,9  -32,1%  -8 Slovenia  20,2  18  20  20  20  20  21  0,6  1,2%  -8 Suomi  71  72  77  85  81  69  80  16,3  13,1%  ±0 Tanska  69  76  69  74  68  64  70  10,9  1,7%  -21 Tšekin tasavalta  196,3  154  144  148  147  146  148  1,7  -23,7%  -8 Unkari  123  81  79  82  80  81  79  -2,0  -¨31,9%  -6 Viro  43  23  19  22  21  21  19  -2,3  -55,7%  -8 EU-15  4279  4148  4155  4222  4227  4192  4151  -0,8  -2,7%  -8 EU-27  5621  5249  5111  5215  5215  5177  5143  -0,3  -7,7%  - 1990-2006*= 1990 alkuvuotena laskennallinen perusvuosi, lisätietoja lähteessä** = Kypros ja Malta ei Kioto-velvoitteita

Tuonti
EU:n merkittävimmät energiantuontimaat Eurostat2009 mukaan vuonna 2007 öljyn, maakaasun ja kivihiilen suhteen on esitetty taulukossa.

 Energian tuonti 2007Yearly statistics 2007 Energy, Eurostat 17.7.2009, KS-PC-09-001-EN.pdf # Maa Raakaöljy Maakaasu Kivihiili milj.tn milj.GJ milj.tn 1  Venäjä  185  4 685  56 2  Norja  84 3 062  - 3  Algeria  13 1 944  - 4  Libya  56 383  - 5  Saudi-Arabia  39 -  - 6   Jemen  34 -  - 7  Irak  19 -  - 8  Kazakstan  18 -  - 9  Nigeria  16  588  - 10  Meksiko  9 -  - 11  Syyria  8 -  - 12  Kuwait  6 -  - 13  Arabiemiirikunnat  1 -  - 14  Qatar  .  275  - 15  Oman  -  221  - 16  Egypti  -  13  - 17  Etelä-Afrikka  -  -  46 18  Australia  -  -  29 19  Kolumbia  - -  29 20  USA  -  -  21   Tuonti  643  15 245  248 Huom: Määrät eri yksiköissä: järjestys a) öljy, b) kaasu ja c) kivihiili. Lisäksi eri maiden tuotteilla eri energiasisältö

Katso myös
 Kioton pöytäkirja
 Luettelo valtioiden hiilidioksidipäästöistä henkeä kohti
 Tuulivoima Euroopan unionissa
 Aurinkovoima Euroopan unionissa

 Lähteet

Aiheesta muualla

 Energia- ja luonnonvarat, Euroopan komissio
 Ympäristö. Euroopan komission ympäristöaiheinen verkkosivusto, sisältää ajankohtaista tietoa ilmastonmuutoksesta.
 Kuinka sinä voit vaikuttaa ilmastonmuutokseen?. Euroopan komissio, 2009.
 Energia, energiatilastoja, Tilastokeskus 2010.

Luokka:Energiapolitiikka Euroopassa
Politiikka
Energiapolitiikka