Katri Karasma

Katri Karasma (e. Sarmavuori, o.s. Meriö, vuodesta 2012 Karasma,  s. 31. heinäkuuta 1945 Helsinki) on äidinkielen didaktiikan emeritaprofessori Turun opettajankoulutuslaitoksessa.Katri Sarmavuori, Kirjailijat, Espoo.fi (Arkistoituna 13.12.2007)

Karasma koulutti äidinkielen opettajia professorina vuodesta 1979 lähtien. Koulutettavat olivat luokanopettajia ja aineenopettajia. Hän toimitti vuosina 1984 ja 2014 juhlakirjan professori Inkeri Vikaiselle. Teokset ovat Opetustiede ja opetuksen tutkimus (1984) ja Opetustieteen perustajan juhlakirja (2014). Hän on käyttänyt edustamastaan äidinkielen didaktiikan tutkimussuunnasta termiä "äidinkielen opetustiede" (ei itsenäinen tieteenala eikä oppiaine). Sen tutkimusalaan kuuluvat lukeminen, lukuharrastus, kirjoittaminen, puhuminen, draama, kirjallisuus, kielentuntemus ja media. Karasma on selvittänyt myös satuteoriaa sekä kehittänyt toiminnallista kielioppia. Hän on perustanut aikakauskirjan Äidinkielen opetustiede (lopetettu 2015) ja Äidinkielen Opetustieteen Seuran. Hän on toiminut useissa kirjailijanimikkoseuroissa ja perustanut Kaarina Helakisa -seura ry:n sekä ollut mukana noin sadan muun ihmisen kanssa perustamassa Tove Jansson -seura ry:tä. 

Aikakauskirjasta Äidinkielen opetustiede ilmestyi juhlanumero 44/2015 Karasman 70-vuotispäiväksi. Hän julkaisi tiederunoja ja osaston äidinkielen opettajalle runokokoelmassa Tie kauaksi 2014. Hän toimii Espoon kirjailijoissa ja on ollut Helsingin seudun äidinkielen opettajat ry:n puheenjohtaja vuodesta 2015. Hän on tehnyt omaelämäkerran Portailla 2005 ja muistelmat Katariinan kamarissa — myrskyävällä merellä 2017. Hän oli Nuorten kirjoittajakurssin järjestäjänä 2013, 2016, 2017 ja 2018.

Facebook-sivusto Äidinkieli oppiaineena

Julkaisuja
Äidinkielen opetuksen tutkimus
 Lasten kielellinen kehitys koulun alussa. 1979. Väitöskirja.
 Lasten kielen oppiminen. Gaudeamus 1982.
 Äidinkielen opetustieteen perusteet. 1993.  Äidinkielen Opetustieteen Seuran Tutkimuksia 8.
 Lukijatutkimuksia tieteiskirjallisuudesta. 1995.
 Lasten- ja nuortenkirjallisuuden maailma. 1993. 
 Lukijatutkimuksia muumiteksteistä. 1995. 
 Äidinkielen opetuksen tutkimusten bibliografia 1991-95. 1996. 
 Draamaopetuksen perusaskelia. (toim.) 1996.
 Tie kiinnostukseen. Lukemisen ja kirjallisuuden opetuksen aktivointimenetelmät. Helsinki: BTJ Kirjastopalvelu Oy 1998.
 Alkuaskelet äidinkieleen ja kirjallisuuteen. Äidinkielen Opetustieteen Seuran julkaisuja 2003.
 Miten opetan ja tutkin äidinkieltä ja kirjallisuutta? Äidinkielen opetustieteen perusteet. BTJ Kustannus Oy 2007.
 Kirjan toinen, uusittu painos 2011  verkkojulkaisuna: http://www.aidinkielenopetustieteenseurary.com  > Verkkojulkaisut
 Opi ja ohjaa kirjoittamista. BTJ Kustannus 2010. 
 Opi ja ohjaa lukemista. Avain 2011.
 Suomi toisena kielenä –opetustieteen perusteet. Finn Lectura 2012. 
 Yhdessä Pirjo Suvilehdon kanssa Ihmejuttuja ja tavattomia tarinoita. Lasten- ja nuortenkirjallisuuden maailma. Avain 2014, 323 s. (K:n osuus 238 s.).  
 Aapisesta ylioppilaskokeeseen. Äidinkielen opetuksen historia. Äidinkielen Opetustieteen Seuran julkaisuja 2014, 340 s.
 KRISTALLIPALLO – äidinkielen opetuksen käsitteet. Opus Liberum 2018, 376 s.
 Adolf Iwar Arwidsson – edelläkävijä. A. I. Arwidsson -kerho 2019, 136 s.
 AIKKA-puun omenia. Kustannus HD 2020, 200 s.
 AIKKA-puun satakieli. Kustannus HD 2022, 271 s.
 AIKKA-puu ja tekoäly. United Press 2025, 213 s.

Muita julkaisuja
Albergan aarteet. Espoon kirjailijoiden vaiheet ja teokset. OK-kirja 1999.
Espoolaiskirjailijat. OK-kirja 2006.
Portailla. OK-kirja 2005. Omaelämäkerta.
Ihmettelyä, elämää, työtä. Fenix-Kustannus Oy 1999.
Sykettä (nimellä Katja Nortela) OK-kirja 2001.
Tie kauaksi. Runoja. RKS Tietopalvelu Oy 2014, taiteilijanimi: Katja Karasma.
Suomen runoretkelle hei! Taiteilijanimi Katja Karasma. Mediapinta 2017.
Katariinan kamarissa — myrskyävällä merellä. Prometheus 2017. Muistelmat.
Kerhosta yhdistykseksi. Helsingin seudun äidinkielen opettajat ry:n historiikki. 2019, 218 s.
Laiturin kaisla mietiskelee. Nimellä Katja Karasma. Runoja. Madiapinta 2021.
Joulun aika, talven taika. Runoja. Mediapinta 2021.

Artikkeleja
 Motivation Drama — Opening the Text in a Classroom. Sino-US English Teaching, vol. 11, No. 9, 631-638. ISSN 1539-8072 (Print), ISSN 1935-9675 (Online)
 How to make grammar interesting and  nice with action grammar. US-China Foreign Language, May 2015, Vol. 13, No. 5, 341-348.
 Motivointidraama avaa tien kirjallisuudesta kiinnostumiseen. Teoksessa Helstola, M. & Ruohomäki, I. (toim.) Ota minut tekemään. Draama ja teatteri osana äidinkielen ja kirjallisuuden opetusta. Äidinkielen opettajain liiton vuosikirja 2015, s. 51-61.
 Tiedonvälitys ongelmana äidinkielen opetuksen kehittämisessä. Tiedetoimittaja-lehti 2/2020
 Melankoliset suomalaiset kaipaavat komediaa. Kanava 2, 2023, s. 49-50
 Elämässä tarvittavien taitojen oppiaine. Kotimaa 3.11.2023. s. 8.
 Äidinkieli kokenut vähittäisen kasvun valta-aineeksi. Turun Sanomat 6.11.2023. s. 2.
 Abckiriasta tekoälyyn – äidinkielen opetuksen vaiheet. Kasvatus & Aika 3, 2024, 136-150.  https://doi.org/10.33350/ka.142232
 Leena Paasio ihanneammatissa. Intohimona Itämeri ja majakat. Onnimanni 4, 2024, 11-13.

Lähteet

Kirjallisuutta
 Vaiettu villiruusu : kun uudistus juuttuu hallintoon : Katri Sarmavuoren juhlakirja merkkipäiväksi 31.7.1995, toimittanut Sirkka-Liisa Rauramo. Turun yliopisto; Äidinkielen opetustieteen seura [jakaja], 1995. Sarja: Äidinkielen opetustieteen seuran tutkimuksia, 0785-1154 ; 10.

Luokka:Suomalaiset kasvatustieteilijät
Luokka:Turun yliopiston professorit
Luokka:Vuonna 1945 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Suomalaiset professorit