Unioninkatu

pienoiskuva|Unioninkatu etelään Metsätalon kohdalla.
Unioninkatu () on Helsingin vanhan keskustan keskeisimpiä katuja. Se ulottuu Tähtitorninvuorelta Pitkällesillalle ja on noin 1,5 kilometrin pituinen. Sen eteläosa Esplanadille saakka sijaitsee Kaartinkaupungissa, pohjoisosa taas on Kruununhaan ja Kluuvin rajana.

Unioninkadun suorana jatkeena etelässä on lyhyt, Helsingin yliopiston Observatorion eli tähtitornin portille johtava Kopernikuksentie. Pitkänsillan pohjoispuolella Unioninkadun suorana jatkeena on Siltasaarenkatu, joka johtaa Kallion kirkolle. Yhdessä nämä kolme katua muodostavat 2,5 kilometrin pituisena Helsingin kantakaupungin pisimmän suoran katulinjan, niin sanotun Unioninakselin. 

Unioninkadun pohjoispää Kaisaniemen kiertoliittymästä Pitkällesillalle on vilkas liikenneväylä, ja muodostaa yhdessä Kaisaniemenkadun sekä Siltasaarenkadun eteläosan kanssa osan Hakaniemeen ja edelleen Hämeentielle johtavaa väylää. Sitä pitkin kulkevat useat raitiolinjat sekä kaikki Rautatientorilta Helsingin pohjois- ja koillisosiin ja Itä-Vantaalle johtavat bussilinjat. Tämä osa Unioninkatua on leveämpi kuin kadun muut osat. Tällä kohdalla Unioninkadulta on myös pääportti Kaisaniemen kasvitieteelliseen puutarhaan.
pienoiskuva|Unioninkadun pohjoispäätä nähtynä Kaisaniemen kiertoliittymästä kohti Kallion kirkkoa. Vasemmalla Kaisaniemen puisto ja Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha.

 Historia 
pienoiskuva|Eugen Hoffers, Ulrikaporinvuorelta eli Tähtitorninvuorelta pohjoiseen, vasemmalla Unioninkatu, keskellä Saksalainen kirkko, 1867.
Unioninkadun keskiosa, suunnilleen nykyisen Kauppatorin ja Senaatintorin välillä, oli olemassa jo 1600-luvulla sen jälkeen, kun Helsinki oli siirretty Vantaanjoen suulta Vironniemelle. Sen nimenä oli tuolloin Västra Kyrkogatan (Läntinen Kirkkokatu), koska se kulki silloisen
kirkon, myöhemmin Ulrika Eleonoran kirkon ohi. Tuolloinen keskustasta pohjoiseen, nykyiselle Hämeentielle johtanut katu sijaitsi kuitenkin idempänä, osittain nykyisen Snellmaninkadun paikalla ja oli mutkitteleva.

Kun Johan Albrecht Ehrenström vuonna 1812 laati Suomen pääkaupungiksi määrätylle Helsingille uuden asemakaavan, tuli Unioninkadusta keskeinen katu, joka johti Pitkältäsillalta viivasuorana etelään, silloiselle Ulriikaporinvuorelle (nyk. Tähtitorninvuorelle) saakka. Samalla kadun eteläpäähän päätettiin rakentaa tähtitorni. Nimensä katu sai, kun keisari Aleksanteri I kävi Helsingissä vuonna 1819 ja saapui kaupungin keskustaan tätä katua pitkin. Silloin Helsingin kaupungin johto esitti, että kadulle annettaisiin keisarin mukaan nimi Aleksanterinkatu ja että eräälle siitä itään johtavalle poikkikadulle hänen puolisonsa Elisabetin mukaan nimi Elisabetinkatu. Keisari kuitenkin määräsi, että sille oli annettava nimi Unioninkatu Porvoon valtiopäivillä vahvistetun Suomen ja Venäjän unionin kunniaksi. Elisabetinkadun nimen hän kuitenkin hyväksyi, ja sillä on vielä nykyisinkin ruotsiksi nimi Elisabetsgatan, suomeksi kuitenkin Liisankatu. Nimi Aleksanterinkatu annettiin myöhemmin vuonna 1833 yhdelle Unioninkadun poikkikaduista.Helsingin kadunnimet, Helsingin kaupungin julkaisuja nro 24, 1970

Suomen itsenäisyyden alkuaikoina Unioninkadun nimeä vaadittiin yleisesti muutettavaksi. Sille ehdotettiin muun muassa nimiä Itsenäisyydenkatu ja Yliopistonkatu. Muutosehdotuksia ei kuitenkaan toteutettu.

Kauppatorin ja Senaatintorin välinen osa Unioninkatua oli 1800-luvun lopulla Helsingin huomattavin kauppakatu.Asmo Alho & Uljas Rauanheimo: Helsinki ennen meitä, vanhojen kuvien kertomaa, 2. painos, Otava 1962  Sen varrella sijaitsi muun muassa Stockmannin tavaratalo Kiseleffin talossa, jossa myöhemmin oli vain kaupungin virastoja, mutta nykyisin kauppakeskus.

 Rakennuksia 
Unioninkadun eteläpään varrella Tähtitorninmäen puiston reunassa ovat Saksalainen kirkko ja Helsingin ruotsalainen normaalilyseo. Kauppatori rajoittuu länsipäässään Unioninkatuun, joka erottaa sen Esplanadin puistosta. Hieman pohjoisempana Unioninkatu kulkee myös Senaatintorin länsireunaa pitkin, jossa sen varrella on Helsingin yliopiston päärakennus. Senaatintorin ja Kaisaniemen kiertoliittymän välisellä osuudella Unioninkadun varrella on ainoastaan julkisia rakennuksia, josta valtaosa on Carl Ludvig Engelin suunnittelemia. Välittömästi torin pohjoispuolella Unioninkadun varrella ovat vastakkaisilla puolilla Kansalliskirjasto ja Helsingin tuomiokirkko, jonka varsinainen pääovi on sekin Unioninkadun, ei siis Senaatintorin puolella. Tuomiokirkon pohjoispuolella on ortodoksinen Pyhän Kolminaisuuden kirkko. Sen jälkeen Unioninkadun molemmilla puolilla on entisiä sairaalarakennuksia, Topelia sekä Uusi ja Vanha klinikka, jotka nykyisin ovat yliopiston käytössä ja muodostavat osan Helsingin yliopiston keskustakampusta. Myös Metsätalo on Unioninkadun varrella.

 Poikkikadut etelästä pohjoiseen 
 Bernhardinkatu
 Eteläinen Makasiinikatu
 Pohjoinen Makasiinikatu
 Eteläesplanadi
 Etelä- ja Pohjoisesplanadin välissä Unioninkadun itäpuolella on Kauppatori, länsipuolella Esplanadin puisto
 Pohjoisesplanadi
 Aleksanterinkatu
 Aleksanterinkadun ja Hallituskadun välissä Unioninkadun itäpuolella on Senaatintori
 Hallituskatu (itään), Yliopistonkatu (länteen)
 Kirkkokatu
 Rauhankatu (itään)
 Yrjö-Koskisen katu, jonka Unioninkadun itäpuolinen osa on kävelykatu
 Unioninkadun, Yrjö-Koskisen kadun ja Kaisaniemenkadun välissä on Varsapuistikko
 Kaisaniemenkatu (lounaaseen), Liisankatu (itään), risteyksessä liikenneympyrä
 Unioninkadun pohjoispäässä sen länsipuolella on Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha
 Siltavuorenpenger (itään)
 Siltavuorenranta (itään), Kaisaniemenranta (länteen)

 Raitioliikenne 
Raitiolinja 2 kulkee Unioninkatua pitkin Senaatintorilta Kauppatorille. Tämä osa katua on kuitenkin yksisuuntainen, ja päinvastaiseen suuntaan ne kulkevat idempänä sijaitsevaa kapeaa Katariinankatua pitkin.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Kertomuksia Unioninkadun historiasta 
 Unioninakseli – virtuaalinen Unioninkatu 

Luokka: Helsingin kadut