Irene Mendelin

pienoiskuva
Aina Irene Mendelin (27. joulukuuta 1864 Jyväskylä – 14. syyskuuta 1944 Saarijärvi) oli suomalainen runoilija ja kääntäjä. Mendelin oli Suomen ensimmäinen omia runokokoelmia julkaissut naisrunoilija. 

Henkilöhistoria
Irene Mendelin vanhemmat olivat vääpeli Carl Edvard Mendelin ja Maria Sofia Ahlqvist.Kuka kukin oli. (Viitattu 24.10.2018) Mendelin valmistui 1882 Jyväskylän tyttökoulusta ja suoritti vuosina 1889-1893 Helsingin Suomalaisen Jatko-opiston. Toimeentulonsa hän sai Jyväskylän tullikamarin rahastonhoitajan työstä vuosina 1906–1929. Vuonna 1929 hän erosi täysinpalvelleena ja muutti asumaan Saarijärvelle.

Mendelin oli Keski-Suomen raittiuspiirin sihteeri 1915–1929, Keski-Suomen eläinsuojeluyhdistyksen sihteeri 1912–1916 ja puheenjohtaja 1916–1929 sekä useita vuosia Jyväskylän Marttayhdistyksen, Suomalaisen Naisliiton Jyväskylän osaston ja Kokoomuksen naisjärjestön Jyväskylän osaston puheenjohtaja. Raittiuden Ystävien kunniajäsen hän oli vuodesta 1933. Mendelin otti osaa lottatyöhön Suomen sisällissodan ajoista lähtien. Jyväskylän Mendelininkatu on nimetty Irene Mendelinin mukaan.Kirjailijatar Irene Mendelin, Helsingin Sanomat, 27.12.1939, nro 348, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 25.12.2024

Taiteellinen tuotanto
Mendelinin runoja julkaistiin ensimmäisen kerran Kansanvalistusseuran kalenterissa 1885 ja hänen runojaan ilmestyi myös Suomen Kaunokirjailijaliiton Liitto-albumeissa sekä Keski-Suomi-lehdessä. Isänmaallisuus, naisasialiike ja raittiustyö tulivat hänen runoissaan ja lauluissaan voimakkaasti esiin. Aatteellisuuden lisäksi runot sisältävät luonnontunnelmia ja rakkausaiheita, jotka pehmensivät hänen runoilijakuvaansa. Tunnetuin hänen runoistaan lienee "Kuin lammen laine", jota virheellisesti pidetään kansanlauluna. Runo on julkaistu alun perin Mendelinin ensimmäisessä, vuonna 1893 ilmestyneessä runokokoelmassa Koivikossa.Pekka Nissilä: Tapio Rautavaara: Kulkurin taival – kaikki levytykset 1946–1979, s. 130. Helsinki: Warner Music, 2008. Mendelin teki myös paljon runosuomennoksia ja sepitti joukon runoja eri julkaisuihin ja juhlia varten.

 Teoksia 
 Koivikossa, runokokoelma. Otava 1893 (Digitoituna Lönnrot-projektissa)
 Runo Jyväskylän työväenyhdistyksen 10-vuotiseen vuosijuhlaan. 1898
 Juhlaruno : lausuttu Jyväskylän laulu- ja soittojuhlassa kesäkuun 14 ja 15 p. 1899. 1899
 Koivikossa 2, runokokoelma. Wesander 1899
 Vepsäläiset : yksilö ja kansa: kehotus kansankirjallisuuden levittämiseen, juhlaruno. Kansantajuisia esitelmiä toimittaneet länsisuomalaiset ylioppilaat 5. vihko. Länsisuomalainen esitelmätoimikunta 1899
 Juhlaruno Jyväskylän lyseon uuden talon vihkiäisissä 1 p. lokak. 1902. 1902
 Runoja. Kansanvalistusseuran lehtisiä n:o 85. Kansanvalistusseura 1907
 Juhlaruno, lausuttu nuorsuomalaisten arpajaisissa Viipurissa joulukuun 5 päivänä 1908. 1908
 Juhlaruno, lausuttu Suomen 27:n yleisen raittiuskokouksen avajaisissa Jyväskylässä kesäk. 10 p:nä 1909. 1909
 Lehtisiä koivikosta, runokokoelma. Gummerus 1915
 12 kuukautta lasten maailmassa, O.Y. Kirjokuva A.B. 1919, kuvittanut Aukusti Tuhka
 Ajan virran vieremiltä, jäämistöstä löytynyt julkaisematon runokokoelma
 Den gamla trädgården, jäämistöstä löytynyt julkaisematon runokokoelma
 Helmi ja Maiju tovereineen mailla metsillä. Otava [i.a.]

 Lähteet 
 Keskisuomalainen kirjallisuus - Irene Mendelin 
 Saran sisaret Naiskirjallisuuden perinnettä Suomessa 1800-luvulta 1900-luvun alkuun

Viitteet

Aiheesta muualla

Luokka:Suomalaiset runoilijat
Luokka: Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1944 kuolleet