Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (lyhenne Ara, ) oli Suomen ympäristöministeriön hallinonalaan kuuluva virasto, joka vastasi valtion asuntopolitiikan toimeenpanosta.

Aran tehtäviin kuului asumiseen ja rakentamiseen liittyvien avustusten, tukien ja takausten myöntäminen. Lisäksi Ara ohjasi ja valvoi ara-asuntokannan käyttöä sekä oli mukana asumisen kehittämiseen ja asuntomarkkinoiden asiantuntijuuteen liittyvissä hankkeissa. Ara keräsi, analysoi ja välitti tietoa asuntomarkkinoista sekä ylläpiti alan verkko- ja tietopalveluja. Aran toiminta-ajatuksena oli edistää ekologisesti kestävää, laadukasta ja kohtuuhintaista asumista kaikille.

Orpon hallitus lakkautti Aran helmikuun lopussa 2025. Viraston tehtävät ja henkilöstö siirrettiin ympäristöministeriöön perustetulle Valtion tukeman asuntorakentamisen keskukselle, joka aloitti toimintansa 1.3.2025. 

Historia
1940-luvun lopulla jatkosodan jälkeen perustettiin Arava-järjestelmä, jonka kautta valtio rahoitti asuntorakentamista. Vuonna 1966 Aravan tehtävät siirtyivät Asuntohallitukselle ja sen lakkauttamisen myötä vuonna 1993 Valtion asuntorahastolle.

Ara perustettiin 1. tammikuuta vuonna 2008. Viimeisimmän virastouudistuksen myötä Ara siirtyi valtion asuntorahoituksen lainapainotteisesta toiminnasta rakennusalan kehitystoimintaa ja tiedottamista tukevaksi organisaatioksi. Ara siirrettiin valtionhallinnon hajasijoitusohjelmassa vuonna 2005 tehdyllä päätöksellä Lahteen 1. heinäkuuta 2008. Aikaisemmin virasto toimi Helsingin Pasilassa. 

Tehtävät ja toiminta
Aran tehtäviä olivat: 
 kestävän, laadukkaan ja kohtuuhintaisen asumisen kehittäminen
 pieni- ja keskituloisten kotitalouksien sekä erityisryhmien asunto-olojen parantaminen
 yleishyödyllisten asuntoyhteisöjen ja ara-asuntokannan käytön ohjaus ja valvonta 
 olemassa olevan asuntokannan ja asuinympäristöjen kehittäminen
 asunto-oloja koskevan kehittämistoiminnan ja tutkimuksen edistäminen, hyödyntäminen ja välittäminen
 asuntomarkkinatiedon keruu, analysointi ja välitys
 energiatodistusrekisterin (rekisteri pätevöityneistä energiatodistusten laatijoista) ylläpito
 korjausavustusten myöntäminen. 

Lainoitus ja avustukset
Suomen noin 3,1 miljoonasta asunnosta joka kolmas on rakennettu valtion arava- tai korkotukilainalla. Valtion tuella rakennettuja vuokra-asuntoja (ns. ara-vuokra-asuntoja) on noin 355 000. Ara-asuntokanta koostuu korkotuki- tai aravalainoitetuista vuokra-asunnoista, asumisoikeusasunnoista sekä osaomistusasunnoista. Valtion tukemia asuntoja omistavat kunnat, kuntayhtymät, muut julkisyhteisöt sekä yleishyödylliset yhteisöt ja niiden välittömässä omistuksessa olevat tytäryhtiöt.

Ara myönsi korkotukilainoja vuokra- ja asumisoikeusasuntojen uudisrakentamiseen ja perusparannushankkeisiin sekä asuntojen hankintaan. Ara myönsi myös takauslainoja vuokratalojen rakentamiseen. 

Lainaa saattoi saada:
 kunta tai muu julkisyhteisö
 Aran nimeämä yleishyödyllinen yhteisö
 edellä mainittujen yhteisöjen tosiasiallisesti omistama osakeyhtiö.
Aikaisemmin Ara myönsi korkotukilainoja omakotitalon rakentamiseen tai perusparantamiseen sekä omakotitalon tai osakeasunnon hankintaan myös yksityishenkilöille.

Ara myönsi valtion varoista erilaisia asumiseen ja rakentamiseen liittyviä avustuksia asuntokannan korjaamiseen ja parantamiseen. Ara on myönsi mm. seuraavia avustuksia: 
 avustus asumisneuvojatoimintaan
 erityisryhmien investointiavustus
 infra-avustus kunnallistekniikan rakentamiseen 2020-2022 MAL-sopimuksen tehneille kunnille
 ara-talojen purkuavustus
avustus sähköautojen latausinfran rakentamiseen (taloyhtiöt)
energia-avustus henkilöasiakkaille, taloyhtiöille ja ns. ara-asuntoja omistaville yhteisöille (2020-2022)
sähköavustus
 Korjausavustukset:
 korjausavustus ikääntyneiden ja vammaisten asuntoihin
 esteettömyysavustus taloyhtiöille
 hissiavustus hissin asentamiseen ennestään hissittömään kerrostaloon (taloyhtiöille)
avustus kuntotutkimukseen ja perusparannuksen suunnitteluun asuinrakennuksiin, joissa epäillään olevan tai on tutkimuksella todettu sisäilmaongelma tai kosteus- ja mikrobivaurio.

Julkaisut
 Aran uutiskirje
 Ara-viesti: asiakaslehti (ilmestyi kaksi kertaa vuodessa, vuoteen 2022 saakka)

 Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen raportteja -julkaisusarja: erilaisia selvityksiä ja raportteja Aran toimialaan liittyvistä aiheista ja kehittämistoimintahankkeista.
 Tilastojulkaisut: Asuntomarkkinakatsaukset 2-3 krt/v, tilastoselvitykset ara-tuotannosta (1krt/v), ara-asuntokannasta (1krt/v), myönnetyistä korjausavustuksista, ara-tuotannon rakennuttajista ja rakentajista ja asunnottomuudesta Suomessa (ajoittain); tilastotietoa Aran myöntämistä tuista ja avustuksista, rakennusten energiatehokkuusluokista sekä kuntakohtaisista keskivuokrista ara- ja vapaarahoitteisissa vuokra-asunnoista. Ara-tuotantotilastoja julkaistaan päivittäin.
 Erillisjulkaisut: esim. Asuminen arjen keskiössä – Asuntoverkoston yhteiskehittämisen opas.

 Aran ylläpitämät tietopalvelut 
 Asuntojen hintatiedot -palvelu, josta saattoi hakea toteutuneita asuntokauppatietoja, vuokra-asuntojen vuokratietoja, asumisoikeusasuntojen käyttövastiketietoja, sekä Kelan yleisen asumistuen saajien maksamia keskivuokria alueittain ja huoneluvun mukaan.
 Energiatodistusrekisteri, josta saattoi hakea laadittuja energiatodistuksia ja pätevöityneitä energiatodistusten laatijoita sekä tilastodataa energiatodistuksista.
 Järjestysnumerorekisteri, josta asumisoikeusasunnon hakija voi hakea itselleen järjestysnumeron asuntohakemusta varten. 
 Hankepankki - tietoa valtion tuella rakennettavista asunnoista (ara-asunnot) ja peruskorjaushankkeista sekä Aran rahoittamista kehittämishankkeista.

Organisaatio
Araa johti ylijohtaja Hannu Rossilahti. Työntekijöitä oli noin 50, vuonna 2023 jopa yli 100. Viraston toimintaa ohjasi valtioneuvoston asettama johtokunta.

Arvostelua
Ara-järjestelmän epätasa-arvoa ovat arvostelleet taloustieteilijät ja Osmo Soininvaara, jonka mukaan pitäisi antaa pienituloisille rahaa, asumistukea, alihintaisten asuntojen sijaan. Raha voidaan antaa kaikille samanlaisilla ehdoilla, mutta ara-asuntoja ei riitä kaikille. Ara-rahoitus velvoittaa asettamaan vuokrat markkinahintojen alle, joten ne pienituloiset hyötyvät, jotka sattuvat saamaan asunnon, mutta tämä (epäsuorasti) nostaa niiden pienituloisten vuokria, jotka ara-asuntoa eivät saa. Ara-järjestelmä myös vähentää asuntojen rakentamista Helsinkiin. Esimerkiksi 2017 rakennusoikeutta saatiin luovutettua kolmannes tavoitetta vähemmän, koska Helsinki halusi tuottaa ara-asuntojakin.

Soininvaaran mukaan säänneltyjen vuokra-asuntojen rakentaminen on ollut asumistukea helpompaa poliittisesti, koska kaupungin menettämää tuloa ei niin huomata, esimerkiksi alihintaan luovutetuista tonteista. Tämän lisäksi Helsinki menettää vuokrasääntelyyn 250 miljoonaa euroa vuodessa.

Luovuttaessa ara-rakentamisesta voitaisiin rakentaa enemmän vuokra-asuntoja ja periä niistä normaali vuokra. Näillä lisätuloilla voitaisiin rakentaa enemmän. Asuntojen tarjonnan kasvu laskisi vuokria.

Katso myös
 Asuntojen hintasääntely
 Maksimihinta

Lähteet

Aiheesta muualla
 ARAn verkkosivut
 Asuminen Ympäristöministeriö.





Luokka:Asuminen Suomessa
Luokka:Rakennustuotanto
Luokka:Suomen ympäristöministeriö
Luokka:Suomen valtion virastot
Luokka:Suomen viranomaiset
Luokka:Finanssialan valvontaviranomaiset