Myyrä (animaatiohahmo)

Myyrä () on tšekkiläisen animaattorin ja kuvittajan Zdeněk Milerin tunnetuin animaatiohahmo. Hahmo sai alkunsa vuonna 1956, kun Mileriltä tilattiin kankaan valmistamisesta kertova lasten opetuselokuva. Kuinka myyrä sai housut ilmestyi 1957 ja sai myönteisen vastaanoton. Sarjan toinen osa Myyrä ja auto ilmestyi 1963, minkä jälkeen Miler teki uusia animaatioita säännöllisesti, jopa useamman vuodessa. Vuodesta 1989 alkaen reaalisosialismi päättyi Tšekkoslovakiassa, ja Myyrä-oheistuotteista muodostui menestyksekäs liiketoiminta. Viimeinen Myyrä-elokuva ilmestyi vuonna 2002. Suomessa sarjaa on esitetty C More Juniorilla ja Yle Femillä.

Myyrä on pieni ja iloinen kontiainen, joka mielellään tutustuu uusiin asioihin. Hahmo puhuu hyvin vähän, mutta ilmaisee itseään erilaisin sanattomin huudahduksin sekä nauramalla ja itkemällä. Sarjan ensimmäisissä osissa Myyrä tutustuu uuteen teknologiaan. Myöhemmin animaatiot alkoivat keskittyä erilaisiin arjen ilmiöihin ja vastoinkäymisiin, joista Myyrä kekseliäisyytensä avulla selviää. Tärkeässä roolissa ovat tunteet, joiden tunnistamiseen ja hallitsemiseen lapset saavat Myyrän seikkailuista esimerkkiä. Myös luonnonsuojelu on toistuva teema.

Myyrä-animaatioita on sovitettu kirjoiksi, joita on suomeksi julkaistu yhteensä 16. Ensimmäinen suomennos ilmestyi vuonna 1959. Yleisradio alkoi esittää Myyrä-animaatioita vuonna 1974. Tšekin ja Suomen lisäksi hahmo on hyvin suosittu Saksassa.

 Historia 
 Tausta 
Ensimmäiset tšekkoslovakialaiset animaatiot tehtiin jo maailmansotien välisenä aikana. Toisen maailmansodan päätyttyä elokuvateollisuus kansallistettiin vuonna 1945, ja seuraavina vuosina maa siirtyi sosialismiin. Animaatioala sai valtiolta huomattavaa tukea, ja tšekkoslovakialaiset animaattorit herättivät myönteistä huomiota ulkomailla. Kylmän sodan vuoksi idän ja lännen välinen kulttuurivaihto oli vähäistä.Palonkorpi, Riikka: Myyrä diplomaattina. Politiikasta.fi 12.1.2017. Viitattu 18.9.2021. Disneyn vaikutus Neuvostoliiton ja muiden sosialististen maiden animaatioalaan oli silti huomattava. Jopa neuvostojohtaja Josif Stalin ihaili Disneyn elokuvia.Palonkorpi 2014, s. 146.

Stalinin kuoltua vuonna 1953 Itä-Euroopan yhteiskunnat avautuivat ja alkoivat tavoitella tiiviimpää yhteistyötä muun maailman kanssa. Omavaraisuuden sijaan alettiin korostaa lännen saavuttamista ja ohittamista sekä talouden että taiteiden alalla. Sosialistista kulttuuria alettiin viedä ulkomaille taiteen voimalla. Tšekkoslovakiasta tuli animaation alalla Itä-Euroopan johtava valtio, jonka saavutukset tunnettiin myös Länsi-Euroopassa.

Tšekkiläinen Zdeněk Miler teki ensimmäiset animaationsa saksalaismiehityksen vuosina. Sodan jälkeen Miler liittyi kommunistiseen puolueeseen, joka vuonna 1946 oli tšekkoslovakian suosituin puolue. Puolueen jäsenyys oli hyödyksi Milerin uralle ja antoi hänelle tavallista suuremman taiteellisen vapauden.Palonkorpi 2014, s. 147. Sosialismin alkuvuosina Miler teki korostetun opettavaisia ja aatteellisia elokuvia, jotka tähtäsivät uuden sosialistisen sukupolven kasvattamiseen. Niihin verrattuna Myyrästä tuli maanläheisempi ja samaistuttavampi hahmo.

 Sarjan synty ja varhaisvaiheet 

Myyrä-hahmo syntyi tilaustyönä vuonna 1956, kun Mileriltä tilattiin vaateteollisuuden toiminnasta kertova lastenelokuva. Aiheeseen heijastuivat Tšekkoslovakian asema Itä-Euroopan koneenrakennuksen edelläkävijänä sekä 1950–1960-lukujen teknologia- ja tulevaisuususko. Samankaltaiset teemat esiintyivät myös itäsaksalaisessa Nukkumatti-sarjassa, joka Myyrää korostuneemmin esitteli uusinta teknologiaa. Tšekin historiasta väitelleen Riikka Palonkorven mukaan ”Myyrästä muodostui kuitenkin Nukkumattia moniulotteisempi ja ajattomampi hahmo”. Disneyn innoittamana Miler päätti tehdä päähenkilöistään eläimiä. Erityisen paljon vaikutusta lienee ollut vuonna 1942 ilmestyneellä Bambilla, joka määritteli eläinanimaation standardit vuosikymmeniksi. Omien sanojensa mukaan Miler keksi Myyrä-hahmon kävelyllä, kun hän kompastui myyrän kasaamaan kumpareeseen.Voda, Matej: The mole, the myth, the legend: The story of Krtek. Kafkadesk 3.8.2020. Viitattu 18.9.2021. 

Sarjan ensimmäinen elokuva Kuinka Myyrä sai housut valmistui vuonna 1957, ja se vietiin heti myös länteen. Venetsian elokuvajuhlilla se voitti parhaan alle 7-vuotiaille suunnatun opettavaisen elokuvan palkinnon.18. Mostra Internazionale d’Arte Cinematografica. Archivio Storico delle Arti Contemporanee. Viitattu 19.9.2021.  Seuraava elokuva, Myyrä ja auto, ilmestyi kuusi vuotta myöhemmin. Uusia elokuvia ilmestyi sen jälkeen säännöllisesti, ja Myyrästä tuli hyvin suosittu sekä itäblokissa että sen ulkopuolella. Ensimmäisessä elokuvassa oli kertojaääni, mutta myöhemmät osat olivat lähes tyystin vailla puhetta ja Myyrä lausui silloin tällöin yksittäisiä sanoja. Päätös oli tuottajien, ei Milerin. Sanattomuus teki ennakkosensuurista tarpeetonta, ja toisaalta eloisa kuvakerronta riitti juonen kuljettamiseen. Koska elokuvissa ei ollut dialogia, niitä oli helppo viedä ulkomaille. Tšekkoslovakiassa Myyrän televisioesityksistä tuli ylisukupolvinen kokemus.

Tšekkoslovakiassa koettiin 1960-luvulla lyhytaikainen vapautuminen, joka päättyi Neuvostoliiton miehitykseen elokuussa vuonna 1968. Sensuuri ensin höltyi ja sen jälkeen kiristyi taas. Tämä heijastui Myyrä-elokuvien sisältöön, joka keskittyi yhä enemmän arkipäiväisiin aiheisiin. Yksinomaan vuonna 1969 ilmestyi neljä Myyrä-elokuvaa. Palonkorpi arvioi, että ”Myyrän tavoitteena oli tuottaa turvallisuudentunnetta ja jatkuvuutta epävarmassa tilanteessa”. 1970-luvulla Tšekkoslovakiassa tuotettiin selvästi Myyrää yhteiskunnallisempia ja kriittisempiä lastenelokuvia. Esimerkiksi Rosvo-Rudolfin tekijä Radek Pilar joutui vallanpitäjien silmätikuksi. Milerillä ei tiettävästi ollut vastaavia ongelmia, sillä Myyrä pysyttäytyi politiikan ulkopuolella.

Yhteistuotanto länsisaksalaisen WDR-yhtiön kanssa alkoi 1960–1970-lukujen taitteessa. Länsi-Saksassa ei perinteisesti ollut tehty elokuvia tai televisio-ohjelmia lapsille, joten tyhjiötä täyttämään haluttiin ulkomaista osaamista. Päätökselle oli myös taloudellinen peruste, sillä Tšekkoslovakian palkkataso oli länsimaita alhaisempi.Palonkorpi 2014, s. 151.

Myyrän kansainvälinen suosio toi arvovaltaa ja rahaa sekä Milerille että Tšekkoslovakian valtiolle. Vaikka Miler lopetti kommunistipuolueen jäsenmaksujen maksamisen ja menetti jäsenyytensä 1970-luvulla, hänen työskentelyynsä ei puututtu.Palonkorpi 2014, s. 151–152.

 Reaalisosialismin jälkeen 

Reaalisosialismin päätyttyä vuonna 1989 valtion tuki taiteelle väheni, eikä markkinataloudessa ollut animaatioelokuville entisen veroista kysyntää. Käsin tehty animaatio pitkälti korvautui tietokoneanimaatiolla. Tšekkoslovakian piirroselokuvateollisuus, joka aiemmin oli ollut Disneyn tärkein kansainvälinen haastaja, taantui. Tšekkiläisistä piirroshahmoista ainoana Myyrä kykeni säilyttämään asemansa. Japanissa ja monissa Euroopan maissa hahmon suosio jopa kasvoi.Palonkorpi 2014, s. 142.

Sosialismin lakkauttamisen myötä Myyrä-oheistuotteista tuli rahakasta liiketoimintaa, ja Prahassa niitä myydään turisteille matkamuistoiksi.Myyrä-piirroshahmon isä kuoli. Helsingin Sanomat 30.11.2011. Viitattu 18.9.2021. Vuonna 2012 uutisoitiin, että Apple alkaa valmistaa ja myydä Myyrä-oheistuotteita Yhdysvalloissa.Apple to help Czech cartoon character Krtek enter U.S. market, Bloomberg reports. Yahoo! finance 16.5.2012. Viitattu 30.10.2021.  Disneyn hallitsevan aseman vuoksi Myyrä ei kuitenkaan ole saanut merkittävää jalansijaa Yhdysvaltain markkinoilla.Palonkorpi 2014, s. 144.

Milerin viimeinen Myyrä-elokuva valmistui vuonna 2002. Miler kuoli marraskuussa vuonna 2011, jolloin perikunta alkoi riidellä Myyrän oikeuksista. Milerin tyttärentytär sopi kiinalaisen CCTV-kanavan kanssa uusien Myyrä-jaksojen tuottamisesta. Tšekkiläis-kiinalainen yhteistuotanto ”Myyrä ja Panda” (tšek. Krtek a Panda, kiin. 熊猫和小鼹鼠, tunnetaan myös nimellä ”Panda ja Myyrä”) sai Tšekissä ristiriitaisen vastaanoton, sillä alkuperäisten elokuvien ihailijoiden mielestä se oli kehno ja politisoitunut. Vuosikausia jatkunut oikeuskiista päättyi vuonna 2019, kun Prahan korkein oikeus päätti, ettei Milerin tyttärentyttärellä ollut oikeutta lisenssiin.

 Kunnianosoituksia 

Riikka Palonkorven mukaan Myyrä on osoitus siitä, etteivät innovatiiviset tuotteet kylmän sodan vuosina siirtyneet pelkästään lännestä itään vaan myös päinvastaiseen suuntaan. Milerin lyhytelokuvat voittivat 1950-luvun lopulta alkaen useita kansainvälisiä elokuvapalkintoja. Suosituin Myyrä on Tšekissä, Suomessa ja Saksassa, ja hahmosta on tullut tšekkiläisen animaatioteollisuuden symboli sekä kotimaassa että muualla. Todellisuudessa Myyrä-elokuvat muodostavat vain pienen osan kaikista tšekkiläisistä animaatioista.

Vuonna 2011 yhdysvaltalainen astronautti Andrew J. Feustel otti Myyrä-pehmolelun STS-134-avaruuslennolle. Hän oli kuullut hahmosta tšekkiläistaustaiselta vaimoltaan. Feustelin tavoitteena oli lisätä lasten kiinnostusta tieteeseen ja avaruuteen.10th Anniversary of Krtek in Space. Czech Center Museum Houston 5.3.2021. Viitattu 19.9.2021.  Nasan tiukkojen turvallisuusvaatimusten vuoksi lelua piti muokata ja testata, ennen kuin se hyväksyttiin lennolle. Kuultuaan Feustelin suunnitelmista Miler lähetti hänelle postikortin ja Myyrä ja raketti -kirjan.The History of Krtek (The Little Mole). Czech Center Museum Houston 23.4.2020. Viitattu 19.9.2021. 

Prahassa järjestettiin yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut vuonna 2015. Myyrä toimi kisojen maskottina.

 Hahmo ja teemat 

 Myyrä 

Tarinoiden päähenkilö on Myyrä-niminen maamyyrä eli kontiainen.maamyyrä. Kielitoimiston sanakirja, Kotimaisten kielten keskus ja Kielikone Oy 2020. Viitattu 18.9.2021. Lähes sokeasta esikuvastaan poiketen piirroselokuvien Myyrällä on isot silmät. Se on luonteeltaan kiltti, utelias ja kekseliäs. Sillä on paljon ystäviä, mutta se on ajattelussaan ja toimissaan itsenäinen. Myyrä nauraa ja itkee mutta puhuu vain yksittäisiä sanoja. Hahmon ääninäyttelijöinä toimivat Milerin tyttäret.Kagui, Olena: The story of Krtek (The Little Mole) . Prague.TV 2.2.2016. Viitattu 19.9.2021.  Yleisin repliikki on tšekinkielinen tervehdys ”ahoj”. Tunnetiloja korostetaan sanattomilla huudahduksilla sekä musiikilla, joka sävellettiin varta vasten Myyrä-animaatioita varten ja suunniteltiin tukemaan tarinaa.

Milerin mukaan Myyrä oli idealisoitu omakuva: hahmo, jolla on paljon suuria suunnitelmia, mutta joka ei koskaan täysin onnistu. Se ei elokuvien mittaan aikuistu vaan pysyy aina pikkupoikana. Myyrä ei perusta perhettä, sillä Milerin mukaan tämä mutkistaisi fiktion maailmaa tarpeettomasti. Jos Myyrällä olisi vaimo, elokuvissa täytyisi käsitellä perheriitoja. Myyrällä on kuitenkin tyttöystävä, Hiiri, ”sillä miehellä pitää olla puoliso”.Palonkorpi 2014, s. 154.

 Teemat 

Myyrä-elokuvien keskeisin kohdeyleisö ovat pienet lapset.Palonkorpi 2014, s. 152. Elokuvissa on hyvin vähän dialogia, ja kerronta tapahtuu lähinnä kuvallisesti. Milerin varhaisemmista töistä poiketen Myyrän seikkailut eivät ole avoimen yhteiskunnallisia, vaan ne pyrkivät kuvaamaan realistisesti lasten jokapäiväistä kokemusmaailmaa. Toistuvia aiheita ovat yhteistyön merkitys sekä erilaiset arjen ongelmat ja riidat, joihin Myyrä etsii ja löytää ratkaisun. Toisinaan Myyrä joutuu reflektoimaan omia virheitään ja selviytymään surun ja häpeän kaltaisista tunteista, joten lapset voivat elokuvien kautta oppia erilaisten tunteiden tunnistamista ja niiden kanssa pärjäämistä. Alkupään elokuvissa Myyrä tutustuu teknologiaan ja uusiin keksintöihin: vaatteiden valmistukseen, autoihin ja avaruusraketteihin. Myöhemmissä elokuvissa aiheet ovat arkisempia, ja Myyrä esimerkiksi käy eläintarhassa ja katselee televisiota.

Tšekkiläinen elokuvalehti kirjoitti 1980-luvun lopulla, että Myyrä-elokuvien tärkeimmät teemat ovat maailmaan tutustuminen, ystävien löytäminen, luonnonsuojelu ja huumori. Yhteiskunnallisia teemoja on Myyrässä melko vähän, eikä elokuvilla ole johdonmukaista agendaa. Myyrä ei puolusta eikä arvostele sosialismia. Toisaalta Miler korosti, että jopa pikkulasten elokuvien on oltava ajankohtaisia, ja niissä tulee käsitellä tärkeitä aiheita. Myyrä-elokuvissa ajankohtaisuus näkyy ennen muuta uuden teknologian esittelyssä.Palonkorpi 2014, s. 153. Tšekkiläisen animaattorin Eduard Hofmanin mukaan Myyrä tarkkailee maailmaa lapsen silmin, mutta sarja painottaa myös sitä, miten asiat valmistetaan.Palonkorpi 2014, s. 152. Reaalisosialismin romahdettua keskeiseksi aiheeksi nousivat erilaiset perustarpeet.

Myyrä kaupungissa (1982) ja Myyrä ja uni (1984) ovat Myyrä-elokuviksi kantaa ottavia. Ensin mainitussa Myyrän ja sen ystävien kotimetsä tuhotaan uuden kaupungin tieltä. Lisäksi elokuvassa kuvataan ihmisten riippuvuutta epäluotettavasta teknologiasta. Myös Myyrä ja uni käsittelee teknologisen yhteiskunnan varjopuolia. Sarjalle epätyypillisesti unitarinassa on voimakkaita fantasiaelementtejä. 

Palonkorven mukaan Myyrän teemat ”ovat suuressa määrin yleismaailmallisia. Ne eivät ole sidottuja kulttuuriin, paikkaan eivätkä merkittävästi edes aikaan. Tässä näkyy myös yksi merkittävistä eroista Myyrä-animaatioiden ja Disneyn tuotannon välillä. Siinä missä tšekkoslovakialainen Myyrä keskittyi tunteisiin, Disney korosti eeppistä kertomusta, hyvän ja pahan kohtaamista. Myyrässä erityisen pahantahoiset hahmot puuttuvat. Kyseessä on korkeintaan ajattelemattomuus ja virheetkin ovat inhimillisiä.”

 Luettelo Myyrä-animaatioista 

Kaksi ensimmäistä Myyrä-animaatiota ovat 10–15 minuutin mittaisia lyhytanimaatioita. Vuosina 1966–1975 ja 1995–2002 tehdyt ovat pääasiassa viidestä kahdeksaan minuutin mittaisia. Vuosina 1982–1994 tehdyt lyhytelokuvat ovat pitempiä, noin puolen tunnin pituisia.

 Suomenkielinen nimi  Alkuperäinen nimi  ValmistusvuosiKuinka Myyrä sai housutJak krtek ke kalhotkám přišel1957 Myyrä ja auto  Krtek a autíčko  1963 Myyrä ja raketti  Krtek a raketa  1966 Myyrä ja radio  Krtek a tranzistor  1968 Myyrä ja vihreä tähti   Krtek a zelená hvězda  1969 Myyrä ja purukumi  Krtek a žvýkačka  1969 Myyrä eläintarhassa   Krtek v Zoo  1969 Myyrä puutarhurina  Krtek zahradníkem  1969 Myyrä ja siili  Krtek a ježek  1970 Myyrä ja tikkukaramelli  Krtek a lízátko  1970 Myyrä ja televisio (myös Myyrä ja TV)  Krtek a televizor  1970 Myyrä ja sateenvarjo  Krtek a paraplíčko  1971 Myyrä maalarina (myös Myyrä taiteilijana)   Krtek malířem  1972 Myyrä ja tulitikut  Krtek a zápalky  1974 Myyrä ja musiikki  Krtek a muzika  1974 Myyrä ja puhelin  Krtek a telefon  1974 Myyrä kemistinä  Krtek chemikem  1974 Myyrä ja matto  Krtek a koberec  1974 Myyrä kelloseppänä  Krtek hodinářem  1974 Myyrän joulu   Krtek o Vánocích  1975 Myyrä valokuvaajana  Krtek fotografem  1975 Myyrä ja muna  Krtek a vejce  1975 Myyrä ja maansiirtokone  Krtek a buldozér  1975 Myyrä erämaassa  Krtek na poušti  1975 Myyrä karnevaaleilla  Krtek a karneval  1975 Myyrä kaupungissa (myös Myyrä ja kivinen metsä)  Krtek ve městě  1982 Myyrä ja uni  Krtek ve snu  1984 Myyrä lääkettä etsimässä  Krtek a medicína  1987 Myyrä filmitähtenä  Krtek filmová hvězda  1988 Myyrä ja kotka  Krtek a orel  1992 Myyrä ja kello  Krtek a hodiny  1994 Myyrä ja hiili  Krtek a uhlí  1995 Myyrä ja ystävyys  Krtek a kamarádi  1995 Myyrä ja retki  Krtek a víkend  1995 Myyrä ja robotti  Krtek a robot  1995 Myyrä ja syntymäpäivät  Krtek a oslava  1995 Myyrä ja ankanpoikaset  Krtek a kachničky  1995 Myyrä ja metro  Krtek a metro  1997 Myyrä ja sienet  Krtek a houby  1997 Myyrä ja hiiri  Krtek a myška  1997 Myyrä ja pikku jänis  Krtek a zajíček  1997 Myyrä ja jänisperhe  Krtek a maminka  1997 Myyrä ja tulva  Krtek a potopa  1997 Myyrä ja lumiukko  Krtek a sněhulák  1998 Myyrä ja loma Krtek a dovolená  1998 Myyrä ja huilu  Krtek a flétna  1999 Myyrä ja kaivo  Krtek a pramen  1999 Myyrä ja kuva  Krtek a šťoura  1999 Myyrä ja pääskynen  Krtek a vlaštovka  2000 Myyrä ja pieni kala  Krtek a rybka  2000 Myyrä ja sammakko  Krtek a žabka  2002

 Myyrä-animaatiot Suomessa 
pienoiskuva|Kuva Myyrästä ja sateenvarjosta VR:n junavaunun kyljessä. Kuvia on käytetty palveluvaunujen kyljissä vuodesta 2006.
Suomessa Myyrä-animaatioita on näytetty televisiossa 1970-luvulta eteenpäin. Ensimmäisen kerran Myyrää esitettiin Yle TV2:n ruotsinkielisissä lastenohjelmissa vuoden 1974 syksyllä. FST näytti uusia jaksoja vuosina 1976 ja 1979. Uusintoja näytettiin vuosina 1979–1982 ja 1988. Suomenkielisenä sarjan näytti Yle TV1 vuoden 1975 kesällä. Se uusittiin vuosina 1979–1980 ja Veturi-ohjelmassa vuosina 1999–2001.

Myyrä-tarinoita julkaistiin ensimmäisen kerran VHS-kasettina vuonna 1986 ja sitten 1990–2000-luvuilla. DVD-levyinä Myyrä ilmestyi 2000-luvulta lähtien. Myyrä-animaatioiden pituus vaihtelee, ja animaatiojulkaisut voivat sisältää joko pari tarinaa tai useita lyhyitä kertomuksia. Samoja tarinoita on useilla erinimisillä julkaisuilla ja VHS-kaseteilla ilmestyneitä tarinoita on julkaistu uudelleen DVD-muodossa.

 Luettelo DVD-julkaisuista 

 DVD:n nimi  Vuosi  Elokuvat  Kansikuva Myyrän seikkailut 1 2003 Myyrä puutarhurina
 Myyrä ja sateenvarjo
 Myyrä ja purukumi
 Myyrä ja vihreä tähti
 Myyrä ja tikkukaramelli
 Myyrä eläintarhassa
 Myyrä ja radio
 Myyrä ja siili
 Myyrä ja televisio 150 px Myyrän seikkailut 2 2003 Myyrä ja auto
 Myyrä ja matto
 Myyrän joulu
 Myyrä autiomaassa
 Myyrä ja karnevaalit
 Myyrä ja muna
 Myyrä kemistinä
 Myyrä ja tulitikut
 Myyrä ja kaivinkone
 Myyrä ja puhelin
 Myyrä maalarina
 Myyrä valokuvaajana
 Myyrä kelloseppänä
 Myyrä ja musiikki 150 px Myyrän uudet seikkailut 1 2004 Myyrä ja kello
 Myyrä ja kotka 150 px Myyrän uudet seikkailut: Myyrä ja kaupunki 2004 Myyrä ja kivinen metsä
 Myyrä ja uni 150 px Myyrän uudet seikkailut: Myyrä lääkettä etsimässä 2005 
 Myyrä filmitähtenä
 Myyrä lääkettä etsimässä 150 px Myyrä kaupungissa 2006 Myyrä ja TV
 Myyrä ja auto
 Myyrä ja purukumi
 Myyrä ja puhelin
 Myyrä ja tulitikut
 Myyrä kelloseppänä
 Myyrä valokuvaajana 150 px Myyrä ja vihreä tähti 2006 Myyrä ja tikkukaramelli
 Myyrä ja radio
 Myyrä ja vihreä tähti
 Myyrä kemistinä
 Myyrä ja muna
 Myyrä ja matto
 Myyrä ja siili 150 px Myyrän puuhat 2007 
 Myyrä eläintarhassa
 Myyrä puutarhurina
 Myyrä taiteilijana
 Myyrä ja musiikki
 Myyrä erämaassa
 Myyrä ja raketti 150 px Kuinka Myyrä sai housut 2007 Myyrän joulu
 Myyrä karnevaaleilla
 Myyrä ja maansiirtokone
 Myyrä ja sateenvarjo
 Kuinka Myyrä sai housut 150 px Myyrän uudet seikkailut: Myyrä ja ystävyys 2007 
 Myyrä ja ankanpoikaset
 Myyrä ja syntymäpäivät
 Myyrä ja robotti
 Myyrä ja retki
 Myyrä ja ystävyys
 Myyrä ja hiili
 Myyrä ja jänisperhe
 Myyrä ja sienet
 Myyrä ja metro 150 px Myyrän uudet seikkailut 5 2007 
 Myyrä ja lumiukko
 Myyrä ja tulva
 Myyrä ja pikku jänis
 Myyrä ja huilu
 Myyrä ja kaivo
 Myyrä ja pääskynen
 Myyrä ja pieni kala
 Myyrä ja pieni sammakko
 Myyrä ja kuva 150 px Myyrän uudet seikkailut: Myyrä ja kotka 2013 
 Myyrä ja herätyskello
 Myyrä ja kotka 150 px

 Myyrä-kuvakirjat 

Myyrä-tarinoita on julkaissut lukuisina kuvakirjoina Suomessa Kustannusyhtiö Tammi. Kirjat on kuvittanut ja osin myös kirjoittanut Zdeněk Miler, tarinoita ovat kirjoittanet myös Hana Doskocilová sekä Eduard Petiska. Kertomukset ovat pitkälti sovituksia Myyrä-animaatioista. Osa tarinoista on julkaistu sekä itsenäisenä kirjana että osana teosta, jossa on monta Myyrä-tarinaa. Kirjoista ensimmäinen ilmestyi Suomessa vuonna 1959 ja niistä on otettu useita painoksia. Eniten julkaisuja ja painoksia on tuotettu 2000-luvulla.

 Suomessa julkaistut Myyrä-kuvakirjat 
Kuinka myyrä sai housut (1959, 1976, 1979, 1983, 1988, 1996), tarina Z. Miler, I. Hercikova, E. Petiska
Kuinka myyrä sai auton (1960)
Myyrän lentoretki (1966)
Myyrä kaupungissa (1985, 2000, 2006), kirjoittanut J. A. Novotný (J.A.N)
Myyrän seitsemäs taivas (1987), kirjoittanut Hana Doskocilová (H.D.)
Kuinka myyrä sai housut ja muita kertomuksia (6.p. 1996)
 sisällys: Koira joka halusi pentuja (Z.M.) ; Koira ja hunaja (I. Hercikova) ; Kuinka Myyrä sai housut (E.P.) ; Myyrän lentoretki (Z.M.) ; Kuinka Myyrä sai auton (E.P.)
Myyrä ja vihreä tähti (1998), kirjoittanut H.D.
 sisältää kertomukset Myyrä ja vihreä tähti; Myyrä ja sateenvarjo; Myyrän seitsemäs taivas
Myyrän talvi (1998), kirjoittanut H.D.
 sisältää kertomukset Myyrä ja lumiukko, kirjoittanut H.D.; Myyrä ja joulu (J.A.N:n aiheen pohjalta)
Myyrän auto (1999, 2001, 2006, 2007), kirjoittanut Eduard Petiska (E.P.)
Myyrä parantaa hiiren (1999, 2000, 2003, 2007), kirjoittanut H.D.
Myyrän housut (2001, 2003, 2006, 2007), kirjoittanut E.P
Myyrä ja kotka (2002, 2007) kirjoittanut H.D.
Myyrä puhemiehenä (2002), kirjoittanut H.D.
Myyrän raketti (2005, 2006), kirjoittanut Zdeněk Miler
 julkaistu alun perin nimellä Myyrän lentoretki
Myyrä ja lumiukko (2005, 2006), kirjoittanut H.D.
 julkaistu aiemmin osana teosta Myyrän talvi
Myyrä ja sateenvarjo (2005, 2006), kirjoittanut H.D.
 julkaistu aiemmin osana teosta Myyrä ja vihreä tähti

(Lihavoituna teoksen ensimmäinen julkaisuvuosi. Lihavoituna ja kursivoituna ensimmäinen julkaisuvuosi alkuperäisestä poikkeavalla nimellä tai itsenäisenä julkaisuna.)

 Lähteet 
 Palonkorpi, Riikka: Mole holes in the Iron Curtain: The Success story of the Krtek animated films. 

 Viitteet 

Aiheesta muualla

 How the Mole got his trousers. Kratkyfilm. 

Luokka:Animaatiohahmot
Luokka:Kuvitteelliset eläimet
Luokka:Lastenohjelmat
Luokka:Tšekkoslovakialaiset animaatiosarjat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit