Sebastian Gripenberg

pienoiskuva|Hatanpään kartano, Tampere
pienoiskuva|Arkkipiispan virka-asunto, jonka Gripenberg suunnitteli yhdessä Ludvig Isak Lindqvistin ja Jac. Ahrenbergin kanssa.
Odert Sebastian Gripenberg (8. maaliskuuta 1850 Kurkijoki – 12. heinäkuuta 1925 Helsinki), vapaaherra, oli suomalainen arkkitehti, senaattori ja pankinjohtaja.Finlands ridderskaps och adels kalender 1956, sivu 186Biografiasampo: Sebastian Gripenberg Viitattu 19.4.2021.Sebastian Gripenberg, Iltalehti, 13.07.1925, nro 157, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.07.2025Seb. Gripenberg kuollut, Aamulehti, 14.07.1925, nro 157, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.07.2025

Henkilöhistoria
Kurkijoella Teurin hovissa syntyneen Sebastian Gripenbergin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja Maria Loviisa Örnberg. Hänen puolisonsa oli Hilma Johanna Lindfors. Hänen sisarensa oli tunnettu naisasianainen Alexandra Gripenberg. Gripenbergeillä oli kolme lasta, tanssitaiteilija Margarita Maria (Maggie) (1881–1976), laivainsinööri Hans Henrik Sebastian (1882–1966Von Freymannin suvusta hieman) ja Aili Johanna Elisabet von Freymann (1885–1945).

Gripenberg sai ensin sotilassuvun perinteiden mukaisesti sotilaskoulutuksen käyden 1870 Haminan kadettikoulun kurssin ja suoritti myös sotilasinsinööriopintoja Pietarissa sotainsinööriakatemiassa 1872–1874, mutta viiden vuoden palvelun jälkeen sotilasura ei kiinnostanut, ja hän opiskeli arkkitehdiksi aluksi Helsingin polyteknillisessä koulussa 1875–1878, myöhemmin Itävallassa Wienin teknillisessä korkeakoulussa 1878–1879. Hän toimi ensin yksityisarkkitehtina 1879–1908, oli pari vuotta Helsingin teollisuuskoulun opettajana mutta myöhemmin hänestä tuli yleisten rakennusten ylihallituksen pääjohtaja (1887–1904). Hän oli ajatusmaailmaltaan fennomaani ja suunnitteli arkkitehtina suomenkielistä kulttuuria edustavia rakennuksia, aluksi jopa maksutta. Senaattorinura kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkönä 1904–1905 jäi vain vuoden mittaiseksi, ja hän siirtyi loppu-uransa ajaksi pankkialalle Helsingin Suomalaisen Säästöpankin johtajaksi.

Gripenberg oli Kansallis-Osake-Pankin hallintoneuvoston, Palovakuutus Oy Pohjolan hallituksen sekä Helsingin suomalaisen säästöpankin hallituksen esimiehenä. Hän toimi myös Suomenkielisten teknikkojen seurassa, Arkkitehtiklubissa, Teknillisessä yhdistyksessä sekä Helsingin musiikkielämän hyväksi. Gripenberg vaikutti Kansallisteatterin talon aikaansaamisessa ja hän oli Suomalaisen teatteritalo osakeyhtiön hallituksen esimiehenä, toimitusjohtajana ja rahastonhoitajana.

Gripenberg oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900. Hän oli ritarihuoneen johtokunnassa, Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä ja Anteliin valtuuskunnassa.Kuka kukin oli Viitattu 19.4.2021.

Suunnittelutöitä
Gripenberg suunnitteli yli 60 rakennusta
Julkisia rakennuksia 
Väinölänniemen teatteri, 1881, Kuopio 
Helsingin suomalainen tyttökoulu, 1883, Helsinki
Suomalaisen Kirjallisuuden seuran talo, 1888, Helsinki 
Vapaaseurakunnan kirkko, 1886, Helsinki
Arkkipiispantalo, 1887, Turku (yhdessä Ludvig Isak Lindqvistin ja Jac. Ahrenbergin kanssa) 
Turun Säästöpankin talo, 1888, Turku 
Rakuunarykmentin alue, 1889, Lappeenranta 
Raahen Porvari- ja Kauppakoulu, 1889, Raahe 
Vakuutusyhtiö Suomen talo, 1892, Helsinki 
Pyhäjärven kirkko, 1895, Pyhäjärvi 
Postitalo, 1898, Turku. 
Asuintaloja: 
Ahlqvistin talo, 1879, Kotka 
Villa Billnäs, 1882, Pohja 
Hatanpään kartano, 1884, Tampere 
Kellokosken kartano, 1884, Tuusula 
Ekestubben talo, 1886, Helsinki 
Gripenbergin oma hirsihuvila Herttoniemeen, 1886, Helsinki 
Gripenbergin oma asuintalo Bernhardinkatu 7, 1894, Helsinki 
Idmanin huvila, 1898, Tampere 
Ortodoksisen seurakunnan pappila, 1903,  Liisankatu, Helsinki 
Oma pohja, 1906, Oikokatu, Helsinki.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 SKS:n talon historia-verkkojulkaisu 

Luokka:Suomalaiset senaattorit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat
Luokka:Valtionlaitosten johtajat
Luokka:Vuonna 1850 syntyneet
Luokka:Vuonna 1925 kuolleet