Olavi Hunger

pienoiskuva|221x221px|Olavi I Hungerin valtakaudella lyöty raha
Olavi I Hunger (tansk. Oluf I Hunger) ; (1050–1095) oli Tanskan kuningas vuosina 1086–1095.Kong Oluf Hunger  Danmarks Konger   Olavin valtakaudelle osui useita katovuosia, mistä hän sai lisänimen Hunger, "nälkä".

 Suku 
Kahden edeltäjänsä tavoin hän oli Sven Estridinpojan ja yhden tämä monista nimeltä tuntemattomista jalkavaimoista avioton poika. Hänellä oli ainakin 17 sisarusta, joista veljet Harald Hein ja Knuut Pyhä olivat kuninkaita ennen häntä ja veljet Eerik I Ejegod ja Niels Sveninpoika olivat Tanskan kuninkaita hänen jälkeensä.

 Kuninkaanpoika 
Ensimmäisen kerran lähteet mainitsevat Olavin vuonna 1085, jolloin hän johti laivastoa Limvuonossa, johon se oli kokoontunut lähteäkseen valloittamaan Englantia. Kun kuningas Knuut Pyhä kuitenkin viipyi Schleswigissä suojelemassa etelärajaa, tyytymättömyys nousi laivaston komentajissa, ja Olavi ryhtyi heidän edustajakseen. Knuut pidätti Olavin petturina ja lähetti tämän appensa, Flanderin kreivi Robert I Friisiläisen luokse panttivangiksi.

Knuut saattoi pelätä Olavia, koska tällä oli tukijoita valtaherrojen parissa. Olavissa aiheuttivat levottomuutta Knuutin suunnitelmat valtaistuimen perimyksestä tämän pojan Kaarle Tanskalaisen hyväksi, mikä estäisi hänen seuraamisensa Knuutia kuninkaana. Vasta vuoden 1086 kapinan jälkeen, mikä johti Knuutin kuolemaan, Olavi pystyi palaamaan Tanskaan ja hänen nuoremman veljensä Nielsin täytyi mennä Flanderiin ottaakseen hänen paikkansa panttivankina.

 Kuningas 
Olavin hallintoajasta tiedetään hyvin vähän. Hänelle on annettu lisänimi "Nälkä", koska hänen hallituskauttaan Knuut Pyhän kanonisointiprosessin aikana kuvattiin Jumalan lähettämänä vitsauksena, mikä loppui välittömästi Olavin kuoleman ja Knuutin hautaamisen vuonna 1100 jälkeen. Historioitsija Saxo kirjoittaa, että vain Tanska kärsi nälänhädästä, mutta Euroopassa oli laajoja alueita, joihin huono sato ja nälänhätä vaikuttivat näinä vuosina.

Roskilden kronikka kertoo, että Olavi valittiin "koko Tanskan kuningaskunnan yhteishallitsijaksi". Tämä saattaa viitata siihen, että kuningas on ollut vain korkea-arvoisin aatelinen muiden joukossa ja että Knuut Pyhän hallituskauden jälkeen aateliset olivat jälleen kerran pyrkineet saamaan suurempaa vaikutusvaltaa maan hallintoon.

Olavi nimitti vuonna 1089 Lundiin piispaksi Asserin, joka oli Trundslägtenin aatelissukua Jyllannista, mitä pidetään ensimmäisenä todisteena aatelissukujen pyrkimyksestä saada valtaa vähitellen vakiintuneista hiippakunnista.

 Avioliitto 
Olavi avioitui noin vuonna 1067 Norjan kuningas Harald III Ankaran ja Elisabet Kiovalaisen nuoremman tyttären Ingegerd Haraldsdotterin (n. 1046 – n. 1120) kanssa. Avioliitto oli osa rauhansopimusta Sven Estridinpojan ja Harald Ankaran välisen pitkän sodan jälkeen. Samalla Olavin sisarpuoli Ingrid Svendsdotter avioitui Norjan kruununperijä Olav Kyrren kanssa.

Avioliitto näyttää jääneen lapsettomaksi. Ingegerd avioitui uudelleen noin vuonna 1095/1096 tulevan Ruotsin kuningas Filipin kanssa. 

 Perintö 
Olavi haudattiin mahdollisesti Lundin tuomiokirkkoon.

 Viitteet 

Luokka:Tanskan kuninkaat
Luokka:Vuonna 1050 syntyneet
Luokka:Vuonna 1095 kuolleet