Tafsir

Tafsir () on Koraanin suurien kielellistä ja historiallista selittämistä. 
Tafsir-selityksillä on kaksi päätavoitetta. Ensinnäkin ne kytkevät jokaisen suuran Muhammedin elämäkertaan. Tämä on islamin kannalta välttämätöntä, sillä profeetta Muhammed ei varsinaisesti esiinny itse tekstissä. Sana Muhammed löytyy Koraanista vain neljä kertaa, mutta niidenkin osalta on epävarmaa, mitä sillä kulloinkin tarkoitetaan. Varmuudella Muhammedista kerrotaan vain yksi tarina, kertomus siitä, miten Muhammed menee naimisiin ottopoikansa Zaidin vaimon kanssa.  

Toinen päätavoite on selittää kielellisesti ongelmallisia Koraanin kohtia.Hämeen-Anttila, Islamin käsikirja, sivut 93–96 Koraanin kielitieteelliset ongelmat ovat mittavia, sillä esimerkiksi orientalisti ja Koraanin tutkija Gerd-R. Puin on todennut, että noin viidesosa Koraanista on käsittämätöntä millä kielellä tahansa. Tämä johtuu siitä, että Koraani on kirjoitettu merkistöllä, josta alun perin puuttuivat vokaaleja osoittavat diakriittiset merkit. Lisäksi konsonanttimerkit saattoivat olla yhteisiä jopa viidelle eri konsonantille. Epävarmuutta on lisännyt se, että Koraanin kieli ei ilmeisesti ollut puhdasta arabiaa, vaan arabian ja syyro-aramean sekakieltä. 

 Tafsir-kirjallisuus 
Tafsir-kirjallisuuden merkkipylväs on Muhammad ibn Jarir al-Tabari (838–923). 800-luvun lopulla ja 900-luvun alussa kirjoitettu Tafsir al-Tabari sisältää 37 000 hadithia. Se käy tarkasti läpi koko Koraanin ja antaa kielitieteelliset ja Muhammedin elämään liittyvät selitykset jokaiselle suuralle.Berg, 2000, s. 66 Tabarin erityinen suosikki isnad-ketjuissa oli Muhammedin setä Ibn Abbas, johon monet todistajaketjut päättyivät. Herbert Berg osoitti todistajaketjuja analysoimalla, että al-Tabarin hadithit eivät ainakaan Ibn Abbasin tapauksessa voineet olla aitoja.Berg, 2000, s. 5 Jaakko Hämeen-Anttila arvioi, että eksegeettiset selitykset voivat "joskus" liittyä 800-luvun käsityksiin 600-luvun asemesta.

Ibn Kathir (1300–1373) oli mamelukkien ajan Syyriassa elänyt oppinut, jota monet sunnimuslimit pitävät Tabarin jälkeen suurimpana Koraanin selittäjänä. Hänen kymmenen osaa käsittävästä teoksestaan on tehty englanninkielinen lyhennelmä.Ibn Kathir, ei vl.

 Katso myös 

 Eksegetiikka

 Lähteet 



 Viitteet 

Luokka:Koraanin tulkinta
Luokka:Eksegetiikka