Freedricksz

pienoiskuva|pysty=0.9|Paroni Johan (Ivan) Freedericksz.
Freedericksz () on venäläinen aatelissuku, joka Suomessa on tullut tunnetuksi lahjoitus­maiden omistajana ja talonpoikien riistäjänä.

Suvun varhaisin tunnettu edustaja on tiettävästi vuonna 1731 Arkangelissa mainittu kauppias Jürgen Freederiksz, jota on oletettu hollantilaiseksi. Vaihtoehtoisen teorian mukaan suku polveutuisi Arkangeliin venäläisten sotavankina tuodun ruotsalaisen sotilaan Jöran Fredrikinpojan pojasta Johanista. Keisarinna Katariina Suuri kohotti merkittäväksi liikemieheksi ja pankkiiriksi kohonneen Johan (Ivan) Freederikcszin (1723–1779) paroniksi vuonna 1773, minkä jälkeen tämä alkoi käyttää nimeä von Freederikscz. 

Suku hallitsi Vanhassa Suomessa useita kartanoita lahjoitus­maina. Touvilan (Taubila) kartano Pyhäjärvellä siirtyi vuonna 1774 Freederickszeille. Vapaaherra Andrei Freederickszsin kiristettyä talonpoikien verotusta alkoi vuosikymmeniä kestänyt kiista.Pieni Tietosanakirja: s. 826 Touvila Lopullisesti kiista ratkesi 1870-luvulla Suomen valtion lunastettua Metsäpirtin pitäjän Saaroisten hovin maat Freederickszeiltä 380 000 markan hintaan.Saaroisten hovi 100 vuotta sittenLahjoitusmaakausi - Valkjärvi 

Petäjärven lahjoitusmaahovin Johan von Freedericksz hankki omistukseensa vuonna 1775 ostamalla sen Novgorodin kuvernööriltä Jakob Johan von Sieversiltä 35 000 ruplalla. Sakkolan donaatioon kuului kauppakirjan mukaan kaksi hovileiriä – Petäjärvi ja Riiska – sekä useita myllyjä, sahoja ja viinapolttimoita. Näin Johan von Freederickszistä tuli Viipurin kuvernementin suurimpia lahjoitusmaaisäntiä. Omistajaperheen perinnönjaossa vuonna 1779 Sakkolan lahjoitusmaat siirtyivät Peter von Freederickszille (1786–1855).

Kenraali Bernhard Freederickszin sukuhaara naturalisoitiin Suomen ritarihuoneeseen vuonna 1853 ja introdusoitiin vapaaherrallisena sukuna numero 36 nimellä Freedricksz.Freedericksz, Bernhard (Boris) - Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917 Hänen poikansa Woldemar Freedericksz sai vuonna 1913 Venäjän aatelissa kreivin arvon, jota ei kuitenkaan merkitty Suomen ritarihuoneelle. Suomalainen Freedricksz-aatelissuku sammui mieslinjalta Woldemar Freederickszin kuoltua ilman miespuolista perillistä vuonna 1927 ja lopullisesti vuonna 1950.

 Suvun jäseniä 
 Andreas Johann Freedericksz (1759–1843), prikaatinkenraali, lahjoitusmaanomistaja, Johan (Ivan) von Freederikszin poika.
 Peter Andrejevitš Freedericksz (1786–1855), vapaaherra, tykistön everstiluutnantti, Viipurin aateliskokouksen aatelismarsalkka 1805–1808.Vanhan Suomen aatelismarsalkat  - Genos 9 (1938), s. 123-124.
 Bernhard Freedericksz (1797–1874), vapaaherra, jalkaväenkenraali, Andreas Johann Freederickszin poika
 Woldemar Freedericksz (1838–1927), kreivi, ratsuväenkenraali, keisarin kenraaliadjutantti, hoviministeri, pääesikunnan päällikkö, Bernhard Freederickszin poika.

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset aatelissuvut
Luokka:Venäjän aateli