Lepaan suku

Lepaan suku on nykyisin käytetty nimi vanhasta rälssisuvusta, jonka säteri oli Lepaan kartano Hattulan pitäjässä Hämeessä. Kantaisän Hans Peterssonin sinetti oli kaksi linnunjalkaa. Pojanpojasta lähtien sinetti on puolileijona halkaistun kilven yläosassa.

Hans Petersson on suvun vanhin tunnettu jäsen. Hänet mainitaan viimeisen kerran 23.3.1481. Hänen vaimonsa oli Ragnhild Henriksdotter (vanhemmat Henrik Svärd ja Birgitta Klasdotter (Djäkn)). Heidän poikansa oli Klas.

Klas Hansson mainitaan 1496 käräjätuomarina Hattulassa Hämeessä. Hän oli elossa vielä 10.9.1498 mutta kuoli ennen 12.3.1503. Hänen vaimonsa oli Bjorn Ragvaldssonin (Stjärnkors) tytär. Heidän poikansa oli nimeltään Björn.

Bjorn Klasson oli opiskellut Rostockissa 1516, Louvainssa 1517 ja Pariisissa 1519. Ruotsissa hänet mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1523, kun hänestä Strängnäsin valtiopäivillä tuli valtaneuvos. Hän oli toinen Ruotsin edustajista rauhanneuvotteluissa Venäjän kanssa Novgorodissa vuonna 1510 ja 1536. Dacken sodan aikana 1542 hän oli linnan voutina Tukholman linnassa. Hän oli kihlakunnan tuomarina Hollolassa Hämeessä 1526-1550. Hän kuoli ennen 11.6.1551. Hän oli naimisissa Karin Jönsdotterin kanssa. Karin oli Jöran Hanssonin (Stiernsköld) ja Ingeborg Siggedotterin (Sparre) tytär. Björn Klassonilla ja Karin Jönsdotterilla oli kolme poikaa ja neljä tytärtä.

Lähteet
Anthoni, Eric (1957). Wernstedt Folke. red.. Lepasätten. Äldre svenska frälsesläkter: ättartavlor. Bd 1. H. 2. Stockholm: Riddarhusdirektionen. sivut 167-171.
 Lepasätten Svenskt biografiskt lexikon

Aiheesta muualla
Lepaan suku (1400 - 1600) – Kansallisbiografia

Luokka:Suomalaiset suvut
Luokka:Suomen keskiaikaiset suvut