Mehiläissyöjä

Mehiläissyöjä (Merops apiaster) on värikäs pistiäisravintoon erikoistunut säihkylintu.

 Koko ja ulkonäkö 
Linnun pituus on 25–29 cm, siipien kärkiväli 36–40 cm ja paino noin 60 grammaa. Höyhenpuku on hyvin värikäs. Lajin voi sekoittaa vain johonkin toiseen mehiläissyöjälajiin, lähinnä vihermehiläissyöjään. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuoren linnun selkä on himmeä ja vihertävä.

 Esiintyminen 
Mehiläissyöjä pesii Etelä- ja Itä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja läntisessä Aasiassa Intian länsiosiin saakka. Euroopassa elää 950 000–2 000 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Afrikassa. Suomessa lajia tavataan lähes vuosittain kesäaikaan touko-elokuussa; ensimmäinen havainto on tehty 1949.Rariteettikomitea 

 Elinympäristö 
Pesimäaikana elää avoimessa, lämpimässä ympäristössä, kuten viljelysseuduilla, puutarhoissa, harvapuustoisilla rinteillä ja jokivarsilla.

 Lisääntyminen 
pienoiskuva|vasen|Mehiläisyöjänaaras (vas.) odottamassa koiraalta hyönteistä.
pienoiskuva|Mehiläissyöjän munia.
Laji pesii yhdyskuntina jokivarsilla. Se kaivaa pitkän, yleensä 1–1,5 metriä, mutta joskus jopa 4 metriä pitkän, pesätunnelin hiekkatörmään ja naaras munii viidestä kahdeksaan munaa, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä noin kolme viikkoa. Poikaset lähtevät pesästä 20–30 päivän ikäisinä.

 Ravinto 
Syö pääasiassa ilmassa lentäviä hyönteisiä, enimmäkseen pistiäisiä, kuten mehiläisiä, ampiaisia ja herhiläisiä. Ennen syömistä se poistaa myrkkypiikin hakkaamalla saalista jotakin kovaa vasten. Se syö noin 250 pistiäistä päivässä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 LuontoPortti: Mehiläissyöjä (Merops apiaster)
 ITIS: Merops apiaster 

Luokka:Mehiläissyöjät