Märynummi

Märynummi on taajama Salossa Halikon keskiosissa. Märynummi on kahden kylän, Märyn ja Nummen yhteenkasvanut alue. Paikalliset kutsuvat taajamaa usein pelkästään Märyksi. Märynummi on korkea hiekkaharju, joka on ollut asutettuna jo kivikaudella. Harjulta on löytynyt lukuisia arkeologisia löytöjä mm. Suomusjärven kulttuurista. Nykyään Märynummi on taajama, jossa toimii oma alakoulu, Märynummen koulu. Salon kaupunki rakentaa kylään uuden koulun ja päiväkodin, joka valmistuu arviolta syksyllä 2021.

 Luonto 
Märynummi sijaitsee metsäselänteiden eteläreunalla n. 60–80 metriä merenpinnan yläpuolella. Asutus on syntynyt eteläisten rinteiden ympärille ja kasvanut pohjoiseen metsien suuntaan. Pähkinäpensaat ja tammet ovat yleinen näky etelärinteellä. Asutuksen eteläpuolella avautuu kaunis maatalousmaisema Halikonjoen valtakunnallisesti arvokkaalla maisema-alueella, jossa Halikonjoen sivu-uomat ovat syöneet syviä uurteita ja tehneet maisemasta kauniin polveilevan. Hiekkaisen maaperän ja etelään viettävän rinteen ansiosta luonto on harvinaisen monimuotoinen. Peltoalueen reunamilla linnusto on monipuolista ja etenkin yölaulajia tavataan: ruisrääkkä, satakielet, käet, pensassirkkalinnut ja punavarpuset ovat yleisiä. Myös uhanalainen pikkuapolloperhonen elää pieninä populaatioina entisillä lehmien laitumilla, joita nykyisin hoitavat lampaat.

 Historia 
Venäläiset rakensivat vuonna 1883 Märyyn sotilaskasarmin Halikon reservikomppanialle. Venäjä lakkautti Suomen sotaväen 1900-luvun alussa, jolloin myös reservin tarkka-ampujapataljoona Märyssä loppui. Tyhjilleen jääneille rakennuksille mietittiin uutta käyttöä. Uskelalaiset olivat kuntakokouksessaan vuonna 1897 keskustelleet houruinhuoneen tarpeellisuudesta. Senaatti ei esitystä hyväksynyt, mutta ajatus jäi vuosiksi hautumaan, ja monien vaiheiden jälkeen kasarmi muutettiin vuonna 1926 mielisairaalaksi, joka tunnetaan nykyään Halikon sairaalana. Piirimielisairaalana Halikon sairaala loi alueelle useita työpaikkoja ja teki Märystä kasvavan kylän. 1980-luvulla Halikon kunta kaavoitti alueelle asuintontteja, ja muutkin alkoivat löytää viihtyisän, luonnonläheisen asuinalueen. Märynummesta kehittyi Halikon toiseksi suurin taajama. Parhaimmillaan kylässä oli kolme kauppaa, kolme pankkia, posti, kirjasto, koulu ja päiväkoti. Linja-autovuoroja kulki Saloon ja takaisin tunnin välein. 

Suomen sisällissodan jälkeen Märynummella teloitettiin 50 punaista, joukossa myös ulkopaikkakuntalaisia. Kirjailija Leena Lander on kirjoittanut näistä tapahtumista kirjan Liekin lapset. Teloitettujen haudalla, nykyisellä Halikon sairaalan hautausmaalla Vaskiontien varressa on vuonna 1940 pystytetty Punaisten muistomerkki.

 Nykyisyys 
Märyssä on alakoulun lisäksi Halikon VPK:n paloasema, päiväkoti, nuorisotila Mesta, frisbeegolf-rata, viitoitettu luontopolku ja uimala. E18-moottoritie kulkee kylän eteläpuolelta. Vuonna 2011 perustettiin kyläyhdistys, joka on pyrkinyt elävöittämään kylän elämää. On ryhdytty viettämään Märypäivää, ylläpidetty patikkareittiä, järjestetty paikallisia luontoretkiä ja teatterimatkoja. Kyläyhdistys on lisäksi avustanut koulua ja päiväkotia hankinnoissa ja järjestänyt saunankorjaustalkoot. Vuosittain kyläyhdistys järjestää mm. siivoustalkoita, joulu- ja laskiaistapahtumia sekä niittää kuppikivien polut. Viimeisin ponnistus on ollut vuonna 2017 valmistunut 9-korinen frisbeegolfrata, ja vuonna 2018 rata laajenee 18-koriseksi.  

Tunnustuksia
Vuonna 2018 Märynummi valittiin Varsinais-Suomen vuoden kyläksi.

Lähteet

Anna-Liisa Hirviluoto - Kari Pitkänen, Halikon historia I

Viitteet

Luokka:Halikon kylät
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat
Luokka:Varsinais-Suomen vuoden kylät