Yksityistie Suomessa

Yksityistiet eli yksityiset tiet ovat Suomessa yksityisten kiinteistönomistajien ja muiden tieosakkaiden ylläpitämiä teitä. Majamaa, Markkula: "Kiinteistönmuodostamislaki” Edita, 2001 Yksityisteitä ovat ne tiet, jotka eivät ole yleisiä teitä, katuja tai kaavateitä. Yksityistietä hoidetaan tieosakkaiden kesken sopien tai perustamalla hoitoa varten tiekunta.

 Yksityisteiden jaottelu 
Hallinnollisesti yksityistiet voidaan jakaa kolmeen ryhmään: 
 Maanomistajan omat tiet (tilustiet).
 Sopimustiet. Niitä ovat ne yksityistiet, joihin on muillakin henkilöillä kuin maanomistajalla käyttöoikeus. Oikeus perustuu osapuolten väliseen sopimukseen. 
 Toimitustiet (viranomaisen perustamat tiet). Toimitustiehen on muillakin kuin maanomistajalla pysyvä käyttöoikeus (tieoikeus). Oikeus on syntynyt viranomaisten tekemässä toimituksessa esimerkiksi yksityistietoimituksessa ja se on merkitty kiinteistörekisteriin.

Yksityisteitä koskee Yksityistielaki (YksTL). Se ei kuitenkaan koske teitä, joita vain asianomaisen kiinteistön omistajalla tai haltijalla on oikeus käyttää.

 Yksityistieverkko 
Yksityistieverkon pituutta on vaikea määritellä tarkasti. Liikenneviraston mukaan yksityisteitä on 359 703 kilometriä. Määrä vastaa noin 80 % Suomen tieverkosta.

Suomen Tieyhdistys ry:n mukaan yksityisteiden ja metsäautoteiden yhteispituus taas on arviolta noin 330 000 kilometriä. Tästä pysyvän asutuksen käytössä olevia teitä noin 100 000 kilometriä, rakennettuja metsäautoteitä 120 000 kilometriä ja muita autolla ajettavia metsä- ja mökkiteitä noin 110 000 kilometriä.

Vaikka yksittäisten yksityisteiden liikennemäärät ovatkin pieniä, ovat tiet hyvin merkittäviä haja-asutusalueiden liikenteen ja esimerkiksi metsäteollisuuden puukuljetusten kannalta. Yksityistieverkosta käytetäänkin usein nimitystä tieverkon hiussuonisto.

 Tieoikeus ja tieosakas 
Tieoikeus tarkoittaa pysyvää, rasitteen luontoista oikeutta tehdä toisen kiinteistön alueelle yksityistie sekä käyttää sitä ja pitää sitä kunnossa. 

Se, jolla on tieoikeus, on tieosakas. Tieosakkaisiin kuuluvat tieoikeuden saaneiden kiinteistöjen omistajat sekä tieoikeuden saaneet muut tahot kuten elinkeinonharjoittajat.

 Yksityistien hallinto 
Yksityistien hallintoon on kaksi tapaa. Tie voi olla järjestäytymätön tie tai sen hallintoa varten on perustettu tiekunta.

 Järjestäytymätön tie 
Järjestäytymätön tie on sellainen yksityistie, jota varten ei ole perustettu tiekuntaa. Tiekunta ei ole tarpeen, jos tieosakkaita on vain muutama tai tie on hyvin lyhyt.Hämäläinen ym. s. 53–55 

Tieosakkaiden on tehtävä järjestäytymätöntä tietä koskevat päätökset yksimielisesti. Tiemaksua tai muuta asiaa koskeva päätös sitoo osakasta vain, jos hän on sen hyväksynyt. 

Järjestäytymättömän tien kustannuksia koskevat erimielisyydet ratkaistaan yksityistietoimituksessa.

Järjestäytymätön tie ei ole oikeushenkilö.

 Tiekunta 

Tiekunta on tieosakkainen virallinen yhteenliittymä, joka päättää yksityistien kunnossapidosta osakkaiden puolesta. Tiekunta perustetaan yksityistietoimituksessa. Perustaminen ei ole pakollista. 

Tiekunta rahoittaa toimintansa tiemaksuilla. Tiemaksuja voidaan periä tieosakkailta ja ulkopuolisilta tien käyttäjiltä.

 Yksityistien käyttö 
Yksityistiellä saa jokaisenoikeuksien nojalla kulkea jalkaisin, polkupyörällä ja ratsain ilman lupaa kuka tahansa. Vahinkoa, haittaa tai häiriötä aiheuttava ratsastaminen voidaan kuitenkin kunnan suostumuksella kieltää.

Tieosakkaat saavat käyttää yksityistietä ilman lupaa. Tämä koskee myös ulkopuolisten kulkua tieosakkaiden kiinteistöille.

 Tien käyttö muiden kuin tieosakkaiden hyväksi 
Satunnainen kulkeminen yksityistiellä on luvallista, jollei sitä ole liikennemerkein kielletty. Kulkemisella tarkoitetaan itsensä kuljettamista ja myös kyytiläisten kuljettamista ilman korvausta.

Tien muunlainen käyttö muiden kuin tieosakkaiden hyväksi vaatii luvan: Luvanvaraista on ulkopuolisten säännöllinen kulkeminen tiellä. Luvanvaraista on myös tien käyttäminen joko tilapäisesti tai säännöllisesti tavarakuljetuksiin tai henkilökuljetuksiin. Luvanvaraista on lisäksi toiminta, joka lisää tien kunnossapitokustannuksia, kuten tapahtumien tai kilpailujen järjestäminen ja laajamittainen ratsastustoiminta. 

Työhevosella saa liikkua ilman lupaa.

Tiekunta voi halutessaan ja kunnan suostumuksella kieltää tien käytön muilta kuin tiekunnan osakkailta. Kielto voidaan toteuttaa esimerkiksi asettamalla puomi tien poikki. Jos tiekunta on saanut kunnan avustusta kunnossapitoon, ulkopuolisten tienkäyttöä ei voi kieltää avustuksen saantivuonna. Jos tiekunta on saanut valtion tai kunnan avustusta tien rakentamiseen, ulkopuolisten tien käyttöä ei saa kieltää 10 vuoteen.

 Katso myös 
 Suomen tieverkko
 Yksityistierekisteri
 Kylätie

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Yksityistielaki (560/2018)

 Suomen Tieyhdistys ry

*