Gustaf Estlander

Axel Gustaf Estlander () oli suomalainen arkkitehti, joka on tunnettu Helsinkiin suunnittelemistaan jugend-taloista, jotka luokitellaan kulttuuri­historiallisesti arvokkaiksi. Estlander oli myös venesuunnittelija, kilpapurjehtija ja Euroopan mestari pikaluistelussa. Kaikki Estlanderin suunnittelemat veneet luokitellaan klassikoiksi.

Estlander pääsi yli­oppilaaksi 1894 yksityisestä koulusta Nya svenska läroverket i Helsingfors ja valmistui arkkitehdiksi Poly­teknillisestä opistosta 1898.

 Arkkitehti 

Estlander suunnitteli lukuisia tunnettuja helsinkiläis­taloja, kuten Tusculumin Etu-Töölössä vuonna 1911 sekä lisäksi NJK:n paviljongin 1898.

 Estlanderin suunnittelemia taloja Helsingissä 

 Vuosi Talo Osoite Kortteli Kaupunginosa Lähde 1900  NJK  Valkosaari  Valko­saari  Eteläsatama   1903  Wendt  Silta­saaren­katu 16–18    Siltasaari   1903  Elisabeth  Meri­tullin­katu 19 – Maneesin­katu 1–3  Poro  Kruununhaka   1903  Maneesi­katu 1–3 – Maurin­katu 2   1904    Marian­katu 19  Näätä   1905    Kirkko­katu 14  Metsä­sika   1906    Meri­tullin­katu 15  Puhveli   1911    Rauhan­katu 11 – Marian­katu 16  Maa­myyrä   1915  Sopu­sointu  Viron­katu 9  Villi­sika   1903    Fredrikinkatu 39 – Bulevardi 11  Kalkkuna  Kamppi   1905    Bulevardi 17  Haikara   1906    Albertin­katu 27 A   1906    Bulevardi 19   1904  Fridborg  Luotsi­katu 3  Katajanokka  Lehti­kuusi   1904    Pietarin­katu 18 – Kapteenin­katu 5  Salakka  Ullanlinna   1905  Maja  Kapteenin­katu 4–6  Karppi   1905  Villa Solsken  Muukalais­katu 4 – Ullankatu 3  Särki   1910  Villa Ulrika  Ullan­katu 1   1910  Villa Luna  Laiva­sillan­katu 10 – Muukalais­katu 2   1906    Albertin­katu 17 – Iso Roobertin­katu 39  Pelikaani  Punavuori   1907    Uuden­maan­katu 42 – Albertin­katu 19   1907    Rata­katu 19  Korppi   1912    Iso Roobertin­katu 17–19  Pöllö   1908  Raase­pori  Itäinen Puisto­tie 11  Päivän­kakkara  Kaivopuisto   1911    Töölön­katu 8 – Cygneauksen­katu 7  Tusculum  Töölö   1912  Villa Hjelt  Tehtaan­katu 32 C–D  218  Eira  
Romahdettuaan rakennus­vaiheessa 1907.  Italian suur­lähetystö.

 Urheilu-ura 

pienois|pysty|Axel Gustav Estlander 1898.
Pika­luistelun Euroopan-mestaruus­kilpailuissa hän voitti vuonna 1898, mutta jäi hopealle vuosina 1897 ja 1899. Helsingin EM-kisoissa 1898 hän voitti kaikki matkat. Hänen voitto­aikansa 500 metrillä oli 49,2,  2.36,8,  9.28,8 ja  19.21,4.Virtamo 1970, s. 215. Pika­luistelun SM-kilpailuissa 1897 Estlander voitti kaksi matkaa, 500 metriä ajalla 49,8 ja  ajalla 2.49,2. Hän hävisi kuitenkin yleis­mestaruuden myös kaksi matkaa voittaneelle Nikolai Krjukoville. Vuoden 1898 SM-kilpailuissa Estlander voitti kolmesta matkasta kaksi ja yleis­mestaruuden. Hän oli nopein  ajalla 2.36,6 ja  ajalla 9.22,6.Virtamo 1970, s. 217.

Estlander luisteli vuonna 1897 ensimmäisen virallisen Suomen ennätyksen kotimaan ratojen 500 metrin pika­luistelussa. Hänen aikansa 49,8 pysyi ennätyksenä seuraavaan vuoteen, kunnes Franz Fredrik Wathén paransi sitä sekunnilla. Vuonna 1898 Estlander teki Suomen ennätykset kaikissa muissa luokissa. Hän paransi Arthur Backmanin koti­maan ratojen  ennätystä 2,4 sekunnilla aikaan 2.36,6, joka säilyi ennätyksenä vuoteen 1901, kunnes Wathén luisteli ajan 2.33,0. Hän teki samana vuonna  koti­maan ratojen ensimmäisen virallisen Suomen ennätyksen 9.22,6. Jussi Viinikainen paransi ennätyksen lukemiin 9.08,6 vuonna 1901. Estlander paransi samana vuonna 1898 Nikolai Krjukovin edellisenä vuonna luistelemaa  Suomen ennätystä 14,8 sekunnilla aikaan 19.21,4. Aika säilyi ennätyksenä neljä vuotta, kunnes Jussi Viinikainen luisteli ajan 19.09,4.Virtamo 1970, s. 208, 209.

Estlander sai nimiinsä kaikki pika­luistelun viralliset kansain­välisten ratojen Suomen ennätykset vuonna 1898. Hänen 500 metrin ennätyksensä oli 47,6, jota Franz Fredrik Wathén paransi kolme vuotta myöhemmin aikaan 46,2.  Estlander kellotti Suomen ennätykseksi ajan 2.29,8. Se säilyi ennätyksenä vuoteen 1908, jolloin Johan Wikander saavutti uuden ennätyksen 2.23,4. Estlanderin  ennätys­aika oli 9.15,0, jonka Jussi Viinikainen rikkoi vuonna 1901 tuloksellaan 9.08,6.  Estlander sai ennätyksen ajalla 18.55,8. Franz Fredrik Wathén paransi aikaa 11,8 sekunnilla neljä vuotta myöhemmin.Virtamo 1970, s. 209.

Estlander osallistui Tukholman kesä­olympialaisiin vuonna 1912 kipparoiden Örn-veneen neljänneksi 8mR-luokassa ja häviten pronssi­mitalin suomalaiselle Lucky Girl-veneelle. Hän osallistui kilpa­purjehdukseen 30 vuoden ajan ja osallistui yli .

Estlander voitti vuonna 1914 purjehduksessa Sinebrychoffin pokaalin Irene-veneellä.Virtamo 1970, s. 306.

 Venesuunnittelija 

pienois|pysty|Gustaf Estlanderin suunnittelema 150m2 saaristo­risteilijä Singoalla L-1. Singoallaa pidettiin Itä­meren nopeimpana purje­veneenä sen lyhyenä elin­aikanaan.
1900-luvun alussa hän keskittyi venesuunnitteluun. Hänet laskettiin Suomen ja myöhemmin uuden koti­maansa Ruotsin etevimpiin vene­suunnittelijoihin, ja hän tuli erityisesti tunnetuksi menestyvien R-veneiden ja saaristo­risteilijöiden suunnittelijana. Kaikki Estlanderin luomukset ovat tänään tavoiteltuja klassikoita.

Hänen yksittäinen tunnetuin, vielä Suomessa edelleen aktiivisesti purjehtiva veneensä on 8mR-luokkaan kuuluva, vuonna 1928 entiselle arkkitehti­kollegalleen Sigurd Frosterukselle suunniteltu Sphinx. Toinen kuuluisa Suomessa purjehtiva vene on 6mR-luokan Ian. Estlander suunnitteli veneen itselleen vuonna 1929, ja kilpaili sillä Suomessa viimeisen kerran elo­kuussa samana vuonna, voittaen kaikki kolme lähtöä. Kaiken kaikkeaan rakennettiin yli  Estlanderin suunnittelemaa venettä.

Estlander omisti lyhyen ajan yhden Suomessa ennen ensimmäistä maailman­sotaa kahdesta purjehtineista William Fifen suunnitteleman 12mR Irene-veneen. Saman­aikaisesti hän purjehti saman­nimisellä itse suunnittelemallaan 10mR venellä. Yhdessä muiden NJK-laisten muodostaman konsortion kanssa hänellä oli myös osuus Alfred A. Mylnen suunnittelemassa 10mR Kitty-veneestä. Estlanderin motiivina muiden suunnittelijoiden veneen hankinnalle oli tutustuminen muiden huippu­suunnitelijoiden R-mitta­säännön ominaisuuksiin. Myöhemmin Estlanderista kehittyi R-veneiden mestari­suunnittelija.

Purjehdus­historioitsija Pekka Barckin mukaan Estlander omisti veneitä ympäri Eurooppaa ja matkusteli kilpailusta toiseen. Heti ensimmäisen maailman­sodan jälkeen hän omisti vuoden verran Espanjasta ostamansa William Fifen kuuluisan 15mR Tuigan, jota ei koskaan toimitettu Suomeen. Estlander myi Tuigan vuonna 1919. Samana vuonna rakennettiin Estlanderin suunnittelema 150 m2 saaristo­risteilijä, yli 22 metriä pitkä Singoalla. Vuonna 1911 rakennettu Kitty purjehtii jälleen Suomen vesillä. Venettä on vuosien ajan entisöinyt Johan Fagerholm.

 Estlanderin suunnittelemia purjeveneitä 

 Raken­nus-  vuo­si Vene Tyyppi Purje-  numero Alku­peräinen  omistaja Nykyinen  omistaja Lähde 1900  Aldebran  evä­köli­vene    Gustaf Est­lander  tuhoutunut   1908  Aldebran II  8mr muokattu       1920  Singoalla  SK 150  L-1  tuhoutui 1922   1928  Sphinx  8mR  FIN-4  Sigurd Frosterus  Antti Touko­lehto   Isabel  S-16  Curt Matsson  Antonis Nicolaras   Maribel  L-8  Peter Groh   Carbonita      tuhoutunut   Lempo II    Leuto Pajunen  Torsten Gran­berger   Cheerio  L-7  G. Grönblom     1929  Ian (ex.Marja, Zuleika, Sir Ian)  6mR  FIN-59  Gustaf Est­lander  Michael Cedercreutz   1930  Princess Svanevit  12mR  S-2  E. Åkerlund     Safir  8mR  S-6  Wallenberg  haaksi­rikkoutui Monacossa 2008   Ellen  S-16      

 Suku 

Estlander kuului suomalaiseen Estlander-aateli­sukuun. Hänen isänsä oli kirurgian professori Jakob August Estlander (1831–1881). Hänen setänsä oli Ateneumin perustaja, professori Carl Gustaf Estlander. Vuonna 1901 hän meni naimisiin viipurilaisen Hildur Ingrid Qvarn­strömin kanssa. Gustaf Estlanderin aatelinen suku­haara on nyttemmin sammunut.

 Lähteet 





 Viitteet 

 Aiheesta muualla 



Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Suomalaiset pikaluistelijat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomalaiset venesuunnittelijat
Luokka:Suomalaiset kilpapurjehtijat
Luokka:Vuonna 1876 syntyneet
Luokka:Vuonna 1930 kuolleet