Saint-Domingue

Saint-Domingue oli Ranskan siirtomaa vuodesta 1659 vuoteen 1804, jolloin siitä tuli itsenäinen valtio tainonkielisellä nimellä Haiti.

Saint-Domingue on ranskalainen muoto espanjankielisestä nimestä Santo Domingo tai San Domingo. Espanja hallitsi koko Hispaniolaa eli nykyistä Haitin saarta vuodesta 1490 aina 1600-luvulle asti, jolloin ranskalaiset merirosvot alkoivat pystyttää tukikohtia saaren länsiosiin. Ryswickin rauhassa vuonna 1697 Espanja tunnusti saaren läntisen kolmanneksen ranskalaisen hallinnon. 

Saint-Dominguesta kehittyi ranskalaisten hallussa erittäin vauras siirtomaa. Yksi vaurauden perusta olivat orjat, joita tuotiin tuhatmäärin Afrikasta. Ranskan vallankumouksen aattona Saint-Dominguessa oli noin 500 000 mustaihoista orjaa, 32 000 vapaata valkoihoista ja 28 000 värillistä. Kun vallankumoukselliset olivat vaatineet Ranskassa kaikkien ihmisten tasa-arvoisuutta, Saint-Dominguen mustaihoiset nousivat kapinaan ja plantaasien omistajien piti paeta. Monimutkaiset sosiaaliset ja poliittiset paineet purkautuivat kapinaliikkeinä, joissa eri ryhmät etsivät oikeutta ja tasa-arvoa vuodesta 1791 alkaen. 

1. tammikuuta 1804 Haitista tuli itsenäinen tasavalta. Saint-Dominguessa alkanut kapina siirtomaahallintoa ja orjuutta vastaan oli ensimmäinen mustien johtama liike, joka tuloksena oli itsenäinen, mustien johtama valtio. 

Lähteet
Haitin 200-vuotisjuhlan sivut   
Kooste Haitin historiasta  

Aiheesta muualla

Luokka:Haitin historia
Luokka:Ranskan historia
Luokka:Entiset siirtomaat Pohjois-Amerikassa