Daniel Wadén

Daniel Johannes WadénWadén: Suomen puhelinalan tulisielu (27. heinäkuuta 1850, Degerby – 25. elokuuta 1930 Janakkala) oli suomalainen sähkötekniikan tuntija, koulutukseltaan filosofian maisteri. Häntä on sanottu Suomen puhelintoiminnan isäksi. Hän oli pätevä ja tarmokas puhelintekniikan asiantuntija, jonka ansiosta puhelin ja sähkövalaistus levisivät Suomessa. Hän myös perusti ja johti monia puhelinalan yrityksiä.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

Wadénin vanhemmat olivat kirkkoherra Frans Josef Wadén (1816–1867) ja Laura Maria Wadenstjerna. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lukiosta 1869, valmistui Helsingin yliopistosta (silloin Keisarillinen Aleksanterin Yliopisto) filosofian maisteriksi 1873. Hänellä oli laajin oppimäärä fysiikassa ja toiseksi laajin matematiikassa . Hän toimi aluksi lennätinvirkailijana vuosina 1871–1883.Kuka kukin oli (Wikiaineisto)Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Frans Josef Wadén. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 8.12.2018.

 Tittelit ja arvonimet 
+ Daniel Johannes Wadénin tittelit ja arvonimet Vuosi Titteli tai arvonimi 1870  Lennätinlaitoksen harjoittelija 1871  Sähköttäjä 1873  Filosofian maisteri 1877  Nuorempi insinöörimekaanikko -  Vanhempi insinöörimekaanikko -  Kollegineuvos 1886  Hovineuvos, joka vastasi armeijan everstiluutnanttia ja oli 7.luokan virka-arvo

 Sähkö 
Wadén perusti 1876 Helsinkiin työpajan, jossa hän valmisti soittokelloja, lennättimien komponentteja ja muita heikkovirtatekniikan komponentteja. Wadénin aloitteesta rakennettiin Helsingin ensimmäinen puhelinverkko 1882 ja Helsingin ensimmäinen sähkövalaistuskeskusasema 1884. Hän käytti sähkölaitostekniikassa tasavirtaa, joka jäi häviölle sähkötekniikan kisassa, jonka voitti vaihtovirta. Wadénin sähkölaitostoiminta yhdistyikin Paul Wahlin kanssa 1890. Wadénin sähköliike jatkoi menestyksellistä toimintaa vuoteen 1918 asti, jolloin hän myi liikkeensä perustetulle L.M. Ericsson Suomessa Oy:lle, jonka hallituksessa Wadén toimi kaksi vuotta ja sitten hallituksen puheenjohtajana kuolemaansa asti. Nykyinen Helen oy on perustaltaan Wadénin aikaansaannos  .

 Puhelin 
Wadén sai puhelinlaitoksen toimiluvan 31.1.1882 ja hänen aloitteesta rakennettiin Helsingin ensimmäinen puhelinverkko, joka avattiin virallisesti 6.6.1882. Hän toimi Helsingin ensimmäisen puhelinlaitoksen toimitusjohtajana 1883–1901. Hän perusti Etelä-Suomeen kaupunkienvälisen puhelinyhtiön, jonka johtajana hän myös toimi 1893–1918 . Nykyinen Elisa Oyj on Wadénin perustama .

Wadén oli myös aktiivinen tekniikan kehittäjä ihan käytännönkin tasolla. Vuoden 1889 Pariisin maailmannäyttelyssä Wadénin puhelin sai pronssimitalin hyvän kuuluvuuden perusteella.

Wadén ymmärsi toimilupien tarpeen, olihan hänellä tausta lennätinlaitokselta, joka oli tiukasti Keisarin hallussa. Hän myös näki yhteistyön tarpeen puhelintekniikassa ja oli mukana järjestämässä yhteistyöjärjestöjä puhelinalalle.

 Riista, metsästys ja kennel sekä huvila 
Wadén osti vuonna 1884 Turengista Vähähiiden maatilan jonne hän rakennutti suuren, kaksikerroksisen Tapiola-nimisen jugendhuvilan. Metsästystä harrastanut Wadén vuokrasi metsästysmaita muun muassa Harvialan kartanolta ja hän rakennutti maatilalleen riistalinnuille lintuladon ruokinta- ja talvimajapaikaksi sekä metsästyskoiriaan varten koiratarhan jonka yhteydessä oli koirien hoitajien asunto. Hän oli mukana perustamassa Suomen Metsästäjäliittoa vuonna 1921Daniel Wadénin koristeellinen jugendhuvila on myynnissä Janakkalassa, Hämeen Sanomat 26.9.2018Tarinoita Janakkaalsta 18.4.2018 : Janakkalan jugendhuvilassa on helppo palata 1800-luvulle ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana 1921-1922. Hän oli myös perustamassa Suomen Kennelklubia, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 1892-1906. Järjestötoiminnan lisäksi hän teki mittavan työn riistantutkijana.

Wadén oli huvilallaan aluksi vain vapaa-aikoinaan, mutta muutti sinne vuonna 1903 pysyvästi. Hän myi Vähähiiden maatilansa vuonna 1910, mutta säilytti Tapiolan huvilan itsellään ja asui siellä kuolemaansa saakka. Wadénin kuoltua huvilassa asui hänen tyttärensä vuoteen 1964 saakka ja sen jälkeen huvila oli jonkin aikaa Kalpalinnan laskettelijoiden majoituspaikkana. Huvila on edelleen olemassa ja oli myynnissä vuonna 2018.

 Rahasto 
Perustamiensa ja johtamiensa yritysten henkilökunnan hyvinvointi oli tärkeää Wadénille ja hän tuki mittavilla lahjoituksilla henkilökunnan hyvinvointia sekä elämänsä aikana että testamentissaan. Lisäksi hän omilla toimillaan johtajana ollessaan panosti työntekijöiden hyvinvointiin . Taloudellinen menestys mahdollisti Dan. Joh. Wadénin rahaston perustamisen testamentin perusteella, tämä rahasto oli jakanut edunsaajilleen - Svenska kulturfonden ja Suomen Metsästäjäliitto - yli 15 miljoonaa euroa vuoteen 2017 mennessä, jolloin rahasto uudelleen organisoitiin.
Kirja mainitsee Wadénin olleen vuonna 1898 Suomen 65. rikkain henkilö. 

 Perhe 
Daniel Wadén oli naimisissa 1891–1922 Aina Rosalia Hildegard Stjerncrantzin (k. 1922) kanssa. Rouva Aina Wadén eristi yritystoiminnan alussa rukillaan sähköjohtoja. 
Avioliitossa syntyi kolme lasta: Johannes Nikolaus (1876-1907), Josef Reinhold (1878-1934) ja Alina Daniella (Ella) 1878 – 1964). Vain Ellalla oli lapsi, Curt Erik Ollonqvist (1907-1982), hänellä ei ollut lapsia, joten Daniel Johannes Wadénin suora suku loppuu häneen. 

 Teoksia 
 Morse telegrafen : kort handledning i telegrafie af En Telegrafmekaniker. Helsingfors 1877
 Räffångst enligt den af Ernst uppfunna metoden. Helsingfors 1907, ilmestyi suomeksi nimellä Ernst'in keksimä ketunpyyntitapa. Helsinki 1907
 Telefonväsendet i Finland. Telefonföreningarnas i Finland förbund, Helsingfors 1929, ilmestyi suomeksi nimellä Puhelinolot Suomessa. Suomen puhelinlaitosten liitto, Helsinki 1929

Lähteet

Aiheesta muualla
Kirjallisuutta
Män med visioner, 5. osa sarjassa Finlandssvenska tekniker. Tekniska Föreningen i Finland : Driftingenjörsförbundet i Finland, 2005

Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1850 syntyneet
Luokka:Vuonna 1930 kuolleet