Metsä Board Kyro

Metsä Board Kyro (aiemmin Hammaren & C:o, Hammarén & C:o Osakeyhtiö, O/y Kyro A/b, Kyro Oyj sekä M-real Kyro) on kartonkitehdas  Kyröskoskella Hämeenkyrön kunnassa. Tehdas perustettiin vuonna 1870 Hammaren & Co-nimellä ja siitä tuli osakeyhtiö vuonna 1909. Vuonna 1941 tehtaan nimeksi tuli O/y Kyro A/b. Tehdas toimi vuoteen 1995 Kyro Oyj-nimisenä, jolloin Metsä-Serla (nykyinen Metsä Board) osti Kyron metsäteollisuuden. Vuodesta 2001 vuoden 2012 alkuun tehdas toimi M-real-nimellä. Tehtaalla on yksi kartonkikone. Työntekijöitä on 150. Tehtaan historiaan liittyy merkittävästi Axel Sumelius.

 Varhaisvaiheet 
Toukokuussa 1860 neljä Tampereella Finlaysonin puuvillatehtaassa työskennellyttä työnjohtajaa ja laitosmiestä Kaarlo Adolf Björkbom, Samuel Lindstedt, Juhana Kustaa Ståhlström ja Juhana Fredrik Ekgvist saapui Kyröskoskelle perustaakseen sinne puuvillatehtaan Kyröskosken Tehdastyökunnan nimellä. Vesivoimaa käyttänyt tehdas käynnistyi 1861, jolloin siellä kudottiin kankaita 18 kutomakoneella. Tehdas joutui kuitenkin vaikeuksiin Yhdysvaltain sisällissodan lopetettua puuvillan saannin ja sen toiminta päättyi 1866. Vuonna 1865 oli muodostettu Kyröskosken tehdasyhtiö ja tämä yhtiö myi 1868 tehdaslaitoksen koneineen uusille omistajille, joiden joukossa oli vielä alkuperäisistä perustajista Samuel Lindstedt. Entinen puuvillatehdas myytiin 1870 tamperelaisten G. O. Sumeliuksen ja L. J. Hammarénin perustamalle Hammaren & Co:lle, joka muutti tehtaan pian puuhiomoksi. Puuvillatehtaan perustajista Samuel Lindstedt jäi uuden omistajan palvelukseen toimien ulkotyömestarina. 1824 syntynyt Lindstedt kuoli Kyröskoskella 28. marraskuuta 1927 103-vuotiaana.Jalm. Maunola : Eräs merkillinen tehdasyritys 1860-luvulla. Mestarien "Tehdastyökunta" Kyröskoskella, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 22.01.1933, nro 4, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotSamuli Lindstedt 100-vuotias, Aamulehti, 06.07.1924, nro 153, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 06.07.2024Samuli Lindstedt, Aamulehti, 30.11.1927, nro 324, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 06.07.2024

 Polttoturvelaitos 
Hammarén & Co rakensi 1920-luvun alussa Kyröskoskelle pohjoismaiden suurimman polttoturvelaitoksen, joka valmisti 1930-luvun lopulla kaksi kolmasosaa Suomessa käytetystä polttoturpeesta. Turve nostettiin 200 hehtaarin kokoiselta turvesuolta, joka sijaitsi viiden kilometrin päässä yhtiön tehtailta. Suolla ilmakuivattu turve siirrettiin sitten 4,5 kilometriä pitkän köysiradan vaunuilla tehtaan höyryvoima-asemalle. Turpeen nosto aloitettiin vuonna 1922 ja vuotuinen nostomäärä kohosi 1930-luvulla jo yli 10 000 tonniin.12.000 tonnia polttoturvetta. Suolta voima-aseman tulipesään. Kyröskosken turvelaitos pohjoismaitten suurin, Helsingin Sanomat, 26.11.1938, nro 320, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

 Tehtaan paperi- ja kartonkikoneet 
Vuonna 2008 oli paperin valmistuksen aloittamisesta kulunut 130 vuotta. Tehtaalla on ollut toiminnassa seitsemän eri paperi- ja kartonkikonetta. Tällä hetkellä toiminnassa on enää yksi kone: kartonkikone.

 Nykyiset 

 Kone  Valmistaja  Toiminnassa vuosina  Viiraosa  Viiraleveys  Puristinosa  Nopeus  Kapasiteetti MuutaKartonkikone KK1 (PK1)Tampella11.6.1957– (Uusittu 1967, 1985, 1994, 1996, 2011)Tasoviira3 277 mm (129") ?600 m/min190 000 t/a, taivekartonki (FBB) (alkuperäinen 28 000 t/a) ?

 Entiset 

 Kone  Valmistaja  Toiminnassa vuosina  Viiraosa  Viiraleveys  Puristinosa  Nopeus  Kapasiteetti MuutaPaperikone PK IJames Bertram & Son1878–1880, 1882–1889Tasoviira70" (1 700 mm) ? ?Ruskea käärepaperiVaurioitui tulipalossa 18.8.1880. Tuhoutui tulipalossa 24.8.1889.Paperikone PK IIJames Bertram & Son1882–1889Tasoviira ? ? ?Ruskea käärepaperiTuhoutui tulipalossa 24.8.1889Paperikone PK1Gebrüder Hemmer30.12.1890–17.9.1930 klo 15:20 (uusittu 1904 Voith)Tasoviira2 160 mm ? ?n. 3 000–4 200 t/aPurettu vuonna 1930.Paperikone PK2James Bertram & Son1.11.1890–1936 (uusittu 1904 Voith)Tasoviira2 160 mm ? ?n. 2 000–5 600 t/a, käärepaperi, sanomalehtipaperiPurettu vuonna 1936. Tilalle rakennettu kartonkikone KK2.Paperikone PK3Charles Walmsley (Valmet/Metso uusinut useita kertoja)23.3.1931–28.9.2016 klo 21 https://www.paperiliitto.fi/tiedotus/tiedotteet/tiedote/2016/metsa-board-sulki-kyron-tapettikoneen.html#.WkjW3Hlx17p  (Uusittu 1958, 1960–62, 1984, 2002)Tasoviira4 000 mm (ennen 3 600 mm)PressGem W/Valmet MB Former860–1 000 m/min (alkuper. 350 m/min)105 000 t/a (alkuper. 27 500 t/a), päällystetty tapetin pohjapaperi 120–150 g/m2 (sanomalehtipaperi vuoteen 1958)Kuva koneesta 1930-luvulla
Metsä Board ilmoitti 4.8.2016 aikeistaan lopettaa koneen toiminta vuoden 2017 aikana.Kartonkikone KK2 (PK2)Füllner13.3.1936–1988Tasoviira93" (2362 mm) ? ?8 000 t/a, kartonkiKuva koneesta 1950-luvulla.  Kromoersatz-koneessa oli rullalaakerit. Sijoitettu paperikone PK2:n tilalle. Poistettu.

 Voimalaitos 
Tehtaalla on voimalaitos, jossa on kolme kattilaa. Nykyinen kombivoimalaitos on rakennettu vanhan maakaasuvoimalaitoksen yhteyteen. Vanha voimalaitos on rakennettu 1950- ja 1970-luvuilla. Voimalaitoksen kokonaisteho on 276 MW.

 Kattila  Valmistaja  Valmistusvuosi  Teho  PolttoaineetKattila 1, poistettuKattila 2, poistettuKattila 3, poistettuKattila 4, poistettuKattila 5, ei käytössä195xkiinteät polttoaineetKattila 6, varakattila (ex. pääkattila)1972 (uusittu 1985)90 MWmaakaasu/raskas polttoöljyKattila 7, kombikattila199540 MWmaakaasuKattila 8, leijukattilaAndritz2012lämpöteho 80 MWpuupitoinen polttoaine ja turve

Lisäksi voimalaitokseen kuuluu kaasuturbiini G7 (146 MW, GE Frame 6, nimellissähköteho 38,3 MW), vastapaineturbiini G4 ja lauhdeturbiini G3.

Tehtaan yhteydssä toimii myös Kyröskosken vesivoimalaitos.

 Tehtaan rautatiet 

Tehtaalla oli aiemmin Suomessa harvinainen kapearaiteinen sähkörautatie, joka lopetettiin vuonna 1989.

Merkittäviä vuosilukuja
 1870 Tehdas perustetaan
 1872 Mekaanisen massan valmistus alkaa
 1878 Ensimmäinen paperikone PK I
 1882 Toinen paperikone PK II
 1889 Tulipalo tuhoaa tehtaan koneineen
 1890 Kaksi uutta paperikonetta, PK1 ja PK2
 1930 Paperikone PK1 poistetaan
 1931 Paperikone PK3 käynnistyy
 1936 Paperikone PK2 poistetaan
 1937 Kartonkikone KK2 käynnistyy paperikone PK2:n tilalla
 1957 Kartonkikone KK1 käynnistyy
 1984 Paperikone PK3:n uusinta
 1985 Kartonkikoneen KK1 uusinta
 1987 Biologinen jäteveden puhdistuslaitos
 1988 Kartonkikone KK2 pysäytetään
 1991 Uusi kuorimo
 1994 Kartonkikone KK1:n uusinta
 1995 Metsä-Serla ostaa Kyron metsäteollisuusliiketoiminnot
 1996 Kartonkikone KK1:n uusinta
 1998 Jälkikäsittelyosaston uusinta
 2001 Metsä-Serlan nimi muutetaan M-realiksi
 2002 Paperikone PK3:n uusinta
 2004 Jäteveden puhdistamon laajennus
 2011 Kartonkikone KK1:n uusinta
 2012 M-realin nimi muutetaan Metsä Boardiksi
 2012 Uuden (Pohjolan Voiman tytäryhtiön Hämeenkyrön Voima Oy:n) biovoimalaitoksen käyttöönotto Metsä Board Kyron tehdasalueella
 2016 Paperikone PK3 sekä kuorimo ja hiomo suljetaan

Katso myös
 Suomen paperiteollisuus

Lähteet
 Kuvia Sumeliuksen suvun sivuilla 
 Metsä Board Kyro
 Glastonin lyhyt historia 
 Bonsdorff, Lars G. von. (1947) Kyröskosken tehtaat 1870-1945. Osat I ja II. Tilgmannin kirjapaino. Helsinki.
 Bonsdorff, Lars G. von. (1970) Ett sekel träförädling vid Kyrofors. Björneborg. Oy Kyro Ab.
 Kauppinen, Timo & Kohtanen, Jukka (1989) Oy Kyro Ab:n yrityskulttuuri syksyllä 1988 / Timo Kauppinen, Jukka Kohtanen. Työelämän suhteiden neuvottelukunta. Helsinki.

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Oy Kyro Ab:n pörssihistoriaa Pörssitiedon nettisivuilla

Luokka:Hämeenkyrön rakennukset ja rakennelmat
Kyro
Luokka:Kyröskoski