Temmeksen suojeluskunta

Temmeksen suojeluskunta perustettiin 17. helmikuuta 1918Suojeluskuntalaisen Lehti 1921,225. Temmesläiset perustivat sen Oulun suojeluskunnan kehotuksesta pian Oulun valtauksen jälkeen.Ovaska 1928,4 Samana päivänä perustettiin myös kutsuntalautakunta yhdessä Temmeksen kunnallislautakunnan kanssa. Suojeluskunta päätti asettaa tehtäväkseen myös paikallispäällikön valinnan.(Temmeksen suojeluskunta E:n kokouksien pöytäkirja v. 1918 -, liite, SK 432 SArk) 

Helmikuun 26. päivä 1918 suojeluskunta järjestyi saaden päällikökseen tehtävään lupautuneen maanviljelijä Eero Junttilan. Pian pidettiin myös ensimmäiset kutsunnat ja vapaussotaan saatiin noin 30 miestä. Sotilaalliset harjoituksetkin käynnistyivät. Niihin osallistuminen oli ollut sangen säännöllistä, vaikka harjoitukset tehtiin ilman kivääreitä. Suojeluskunnan ensimmäisenä harjoituspaikkana oli toiminut kirkonkylän nuorisoseurantalo. Vapaussodan aikana Temmeksen suojeluskunnan tehtäviin oli kuulunut esimerkiksi myös kuljetusvelvollisuus.Ovaska 1928, 4–5

Kesän 1918 aikana suojeluskunnan toiminta hiljentyi. Uudelleen se elpyi syksyllä vuonna 1918 säädetyn suojeluskunta - asetuksen suomin edellytyksin.Asetus suojeluskunnista 2.8.1918Suomen asetuskokoelma v. 1918 n:o 86Ovaska 1928,6 Temmeksen uuden suojeluskunnan järjestäytymiskokous pidettiin 18. syyskuuta 1918. Lokakuun lopussa 1918 sai Temmeksen suojeluskunnan paikallispäälliköksi valittu kirkkoherra Hannes Mustakallio valtakirjansa. Eräs uuden  suojeluskunnan jäsenistä oli ollut entinen paikallispäällikkö Eero Junttila.Temmeksen sk, kantakortit, SK 432 SArk

Jatkosodan lopputuloksen seurauksena suojeluskunnat lakkautettiin. Temmeksen suojeluskunta oli talvisodan jälkeen siirretty Raahen suojeluskuntapiiriin. Lakkautetun Temmeksen suojeluskunnan pesänselvittelijänä toimivat Raahen sotilaspiirin selvitysmiehet. Kun Temmeksen suojeluskunta lakkasi toimimasta 6.11.1944, se lahjoitti Temmeksen sankaripatsasrahastoon 70 000 markkaa ja Suomen Punaiselle Ristille 5 000 markkaa. Urheilukenttä ja ampumarata siirtyivät kunnalle. Entinen suojeluskuntatalo Väinölä siirtyi temmesläisille näytelmäharrastajille.Temmeksen sk, SK 432 SArk; Honka 1992

Lähteet
Lauri Honka (toim.) (1992) Ei muuta kunniaa, Temmeksen veteraanikirja maanpuolustustyöstä, sodista ja veteraaneista 1818, 1939 - 1940 ja  1941 - 1945
Kaleva 1944
Kari Selen (2001) Sarkatakkien maa, Suojeluskuntajärjestö ja yhteiskunta 1918 - 1944
Suojeluskuntalaisen Lehti v. 1921
Paikallispäällikkö Evert Ovaska, Temmeksen suojeluskunnan toiminnan 10-vuotishistoriikki, Suojeluskuntain yliesikunta (SKY), valistusosasto, suojeluskuntajärjestön historiallisia aineksia, numeroitu sarja Soanlahti - Tyrnävä, Ha14, sota-arkisto
Kotijoukkojen E, kotijoukkojen selvittelyelin v. 1944, F1, sota-arkisto. Temmeksen suojeluskunnan E:n kokouksien pöytäkirja v. 1918-, Temmeksen SK, kantakortit, SK 342, sota-arkisto.

 Viitteet 

Luokka:Suojeluskunta
Luokka:Temmes