Metsärautatie

Metsärautatie on metsäteollisuuden tarpeisiin rakennettu, useimmiten kevytrakenteinen ja kapearaiteinen rautatie. Metsärautatiet helpottavat puutavaran kuljettamista laajoilta ja vaikeakulkuisilta metsäalueilta teollisuuslaitoksille, erityisesti sahoille, joko suoraan taikka tuomalla puutavara satamiin tai pääratojen varteen. 

Varhaiset metsäradat olivat hevosvetoisia, mutta myöhemmin vetokalustona toimivat yleensä pienet höyry- tai polttomoottoriveturit. Toisen maailmansodan jälkeen autoistuminen teki lopun useimmista länsimaiden metsäradoista kuljetusten siirtyessä maanteille. Itäisessä Euroopassa on kuitenkin säilynyt useita metsärautateitä, joskin useimmilla niistä on enää vain museoliikennettä.

Suomessa käytössä olleita metsärautateitä
 Rautatien nimi tai nimitys Toiminnassa Raideleveys Pituus  Huomautukset Eskolan metsärata 1920–1961 750 mm 68,0 km  Vain suurin linjapituus mainittu. Evon metsärata 1908–1914 ? 23 km  Rataverkon kokonaispituus. Harvialan metsärata 1917–1955750 mm 30 km Pituus sivuradat mukaan lukien; pääradan pituus n. 16 km. Kuurilan metsärata 1927–1943  22 km Rataverkon kokonaispituus. Pitäjänmäen kenttärata 1916–1917  >15 km Arvioitu radan minimipituusRadan pituus arvioitu Google Maps -websivun avulla ja Pitäjänmäen kenttärata -artikkelin kertomaan ratalinjaukseen perustuen.. Syskyjärvi–Vaaherjoki-metsärata 1920–1924  10 km  Rataverkon kokonaispituus. Vuojoen metsärata 1912–1918 600 mm 23 km 

Huomautukset

Katso myös
 Luettelo Suomen kapearaiteisista rautateistä
 Rillirata
 Vetotelakka

Luokka:Kapearaiteiset rautatiet
Luokka:Teollisuusjunat ja -radat
Luokka:Metsätalous