Jussi Lappi-Seppälä

Johannes (Jussi) Lappi-Seppälä (sukunimi vuoteen 1915 Seppälä, 26. helmikuuta 1911 Tampere – 24. tammikuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, rakennushallituksen pääjohtaja ja kokoomuksen kansanedustaja. Lappi-Seppälä kirjoitti 1930-luvulla myös muutamia poikien seikkailukirjoja.

Perhetausta ja koulutus
Lappi-Seppälän vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Seppälä ja Karoliina Aleksandra Sundell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1931 ja valmistui diplomi-arkkitehdiksi 1936.

 Varusmiespalvelus ja sodanaikainen toiminta 
Jussi Lappi-Seppälä aloitti varusmiespalveluksensa Kaartin kasarmilla vuonna 1937 ja toimi myöhemmin RUK:n 37. kurssin puheenjohtajana. Aliupseerikoulun aikana hänet valittiin suunnittelemaan marsalkka Mannerheimin muistotaulun Kaartin kasarmille, joka paljastettiin Mannerheimin 70-vuotispäivänä 5. kesäkuuta 1937.

Talvisodan aikana Lappi-Seppälä palveli kotijoukkojen esikunnassa Helsingissä ja Hämeenlinnassa. Jatkosodassa hän toimi etulinjassa JR 28 -rykmentin adjutanttina ja tiedustelu-upseerina, osallistuen muun muassa Akkaharjun, Mensuvaaran, Korteelan ja Ristilahden taisteluihin. Hän eteni sodan aikana reservin vänrikiksi ja myöhemmin luutnantiksi.

Sotilaallisten tehtäviensä lisäksi Lappi-Seppälä oli mukana verensiirtojen edistämisessä, ja hänen aloitteensa johti vapaaehtoisten verenluovuttajien organisaation perustamiseen. Marraskuusta 1941 vuoden 1943 alkuun hän toimi jälleenvallattujen alueiden sotavahinkojen arvioimistoimiston päällikkönä.

 Työura 
Lappi-Seppälä oli Arkkitehtuuritoimisto Lappi-Seppälä ja Martaksen perustaja yhdessä Iikka Martaksen kanssa ja toimi toimiston johtokunnan puheenjohtajana 1935–1960. Lappi-Seppälä toimi maatalousministeriössä asutusasiainosaston arkkitehtina 1938–1945 ja rakennustoimiston päällikkönä 1945–1949. 

Lappi-Seppälä toimi myös Helsingin maistraatin raatimiehenä ja Helsingin yliopiston puurakennusopin opettajana 1949–1953 ja rakennushallituksen pääjohtajana 4. tammikuuta 1954–1971. Lappi-Seppälän nimitys rakennushallituksen pääjohtajaksi aiheutti 1950-luvulla niin sanotun arkkitehtisodan. Arkkitehtiliitto oli ajanut puheenjohtajaansa Alvar Aaltoa tähän virkaan, ja vastalauseeksi Aallon syrjäyttämiselle liitto julisti rakennushallituksen työt liiton jäsenten saartoon. Tätä saartoa jatkui vuoteen 1957.

Näiden tehtävien ohella Lappi-Seppälä oli valtiovarainministeriön sotavahinkojen korvaustoimiston toimistopäällikkönä 1940–1942, Maatalousseurojen keskusliiton jälleenrakennusvaliokunnan johtavana arkkitehtina 1942–1949 ja  Miten rakennan -lehden päätoimittajana 1945–1967. Lappi-Seppälällä oli myös lukuisia luottamustehtäviä eri järjestöissä ja yrityksissä. Hän sai professorin arvonimen 1969.

 Ura politiikassa 
Lappi-Seppälä oli kokoomuksen kansanedustajana 1945–1953 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä ja presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa.

 Partiotoiminta 
Jussi Lappi-Seppälä oli aktiivinen partiotoimija erityisesti Helsingin seudulla. Hän toimi osastonjohtajana yhdessä Toivo ”Topi” Katajan kanssa Helsingin Sinisten alaosastossa, joka tunnetaan nykyisin Töölön Sinisinä. Lappi-Seppälä vaikutti osaston kehittämisessä ja sen itsenäistymisessä NMKY:n lippukunnaksi vuonna 1933. Häntä on kuvattu aikalaisten keskuudessa ”ikuiseksi partiopojaksi”, mikä kuvastaa hänen pitkäaikaista sitoutumistaan partioliikkeeseen ja sen toiminnan edistämiseen laajemmin.

 Yksityiselämä 
Lappi-Seppälä oli naimisissa Aamu Aulikki Kotivalo Koskimiehen kanssa 1936–1965. Avioeron jälkeen hän avioitui 1965 Mirja Inkeri Teräsvirran (ent. Wilenius) kanssa. Suomentaja Jyrki Lappi-Seppälä (s. 1945) on hänen poikansa.

 Lappi-Seppälä ja Martaksen suunnittelemia taloja 
 Keminjoen Uittoyhdistyksen toimitalo, Rovaniemi 1937
 Kauhajoen kunnantalo (nyk. Kauhajoen kansalaisopisto), 1952 https://kauhajoki.net/wp-content/uploads/2020/12/Kauhajoki_Porkkala.pdf
 Sanomalehti Kalevan toimitalo, Kirkkokatu, Oulu, 1953
 Limingan kunnantalo, 1955
 Harjavallan vanha kaupungintalo, 1959

 Kunnianosoituksia 

 Vapausristin ritarikunnan 4. luokan mitali

 Kunniavartioston Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta (usein: Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan kunniamerkki)

 Kunniavartioston Suomen Leijonan ritarikunta (usein: Suomen Leijonan ritarikunnan kunniamerkki)

 Kunniavartioston Pohjoisen Kotkien Ritarikunnan 1. luokan kunniamerkki
 Ortodoksisen arkkipiispan 1. luokan ansiomitali
 Suomen Urheiluarmeijan 1. luokan ansiomitali
 Vapaussotien Suomen Sotilasansiomitali 1. luokka
 Kolmekymmentävuotisen palveluksen risti
 Kunnallinen Espoon Sivistysvaliokunnan ansiomerkki
 Suomen Kiinteistöliitto ry:n korkein kunniamerkki kultaisena, briljantilla varustettuna
 Suomen Invalidiliitto ry:n kultainen ansiomerkki
 Suomen Partiopoikaliitto ry:n kultainen ansiomerkki
 Agricola‑mitali hopeisena (kirkollinen ansiomitali)
 Helsingin kaupungin ansioristi (Helsinki‑mitali)
 Kansallisen Kokoomuksen 50‑vuotisjuhlavuoden kunniamitali

 Kirjallista tuotantoa 
 Vaeltajavartion urotyö: Seikkailukertomus. Poikien seikkailukirjasto 37. Otava 1933, 2. painos 1959.
 Partiolaisen muistikirja 1. Otava 1934.
 Tulevan polyteekkarin opiskeluopas. Akateeminen kirjakauppa, Helsinki 1934, 2. painos 1940.
 Pelastus perikadosta: Seikkailukertomus. Poikien seikkailukirjasto 44. Otava 1934.
 Stålhandsken kasvinkumppani: Historiallinen kertomus. Poikien seikkailukirjasto 55. Otava 1935, 2. painos 1957.
 Aina valmiina: Vaeltajavartion seikkailuja. Poikien seikkailukirjasto 64. Otava 1936 – 2. painos 1960 – 3. painos Skaudivarustus, Tallinna 1993.
 Elävältä se maistui: Muistelmateos. Muistiin merkitsemisessä avusti Mirja Lappi-Seppälä. Kirjayhtymä 1972 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Jussi Lappi-Seppälän ja Iikka Martaksen suunnittelemia taloja Helsingissä.


Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Uudenmaan vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Suomen rakennusalan vaikuttajat
Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Luokka:Vuonna 1911 syntyneet
Luokka:Vuonna 1977 kuolleet