Palmuvehka

Palmuvehka (Zamioculcas zamiifolia) on afrikkalainen huonekasvina käytetty vehkakasvi, joka tunnetaan myös nimillä tikapuukukka ja leidipalmu. Palmuvehka on huonekasvina uusi. Sitä pidetään helppohoitoisena huonekasvina. Varjoa, kuivuutta ja kuumuutta kestävänä se soveltuu myös kuivailmaiseen kerrostalohuoneistoon. Kasvi voi pärjätä kuukaudenkin ilman kastelua. Kasvi on myrkyllinen, mutta aiheuttaa lähinnä paikallisia ärsytysoireita.

 Ulkonäkö ja koko 
Palmuvehkalla on pystyasennossa kasvavat, erittäin tankeat 20–40 cm pitkät lehdet, joissa on pareittain kasvavat puikeat, jäykät lehdykät, joiden pituus on 5–15 cm. Kasvia voidaan lisätä jakamalla juurakkoa ja pistokkaana lehdestä tai lehdykästä. Pistokkaat kasvavat hitaasti, sillä kasvi kasvattaa ensin juurakon ja mukulat ennen lehtien esiintuloa.

 Levinneisyys 
Palmuvehka kasvaa Afrikan itärannikolla: Keniassa, Tansaniassa, Malawissa, Mosambikissa, Zimbabwessa ja Etelä-Afrikan koillisosassa.

 Etymologia 
Kasvitieteellinen nimi Zamioculcas johtuu toisaalta sen lehtien pinnallisesta samankaltaisuudesta käpypalmuihin kuuluvien samiakasvien kanssa ja toisaalta sen sukulaisuudesta taaroihin. Kasvitieteellisiin synonyymeihin kuuluvat Caladium zamiaefolium, Zamioculcas loddigesii ja Zamioculcas lanceolata.

 Lajikkeet 
 Zamioculcas zamiifolia 'Zenzi'
 Zamioculcas zamiifolia 'Raven'
 Zamioculcas zamiifolia 'Super Nova'

 Käyttö perinteisessä lääketieteessä 
Vaikka palmuvehkan lääketieteellisestä käytöstä on saatavilla vain vähän tietoa, palmuvehkaa käytetään ilmeisesti lääkinnälliseen tarkoitukseen Malawin Mulanjen alueella ja Tansanian Usambaran vuoristossa, jossa lehtien mehua käytetään korvakivun hoitoon. Tansaniassa palmuvehkasta valmistettua haudetta käytetään mshipa-nimisen tulehdustilan hoitoon. Luoteis-Tansaniassa palmuvehkan juuria käytetään sukumien keskuudessa haavaumien hoitoon.

 Käyttö muissa tarkoituksissa 
Huonekasvikäytön lisäksi palmuvehkaa on käytetty villan värjäykseen keltaiseksi sen sisältämän apigeniinin vuoksi.

Kööpenhaminan yliopiston kasvi- ja ympäristötieteen laitoksen vuonna 2014 tekemässä tutkimuksessa osoitettiin, että palmuvehka pystyy laboratorio-olosuhteissa poistamaan haihtuvia orgaanisia yhdisteitä seuraavassa tehokkuusjärjestyksessä: bentseeniä, tolueenia, etyylibentseeniä ja ksyleeniä noin 0,01 mol/m2 vuorokaudessa. Samassa tutkimuksessa todettiin tosin, että tehokkuus sisäympäristöissä on epäselvää.

 Kuvagalleria 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Laji.fi: Palmuvehka (Zamioculcas zamiifolia)
 iNaturalist: Palmuvehka (Zamioculcas zamiifolia)
 Puutarha.net: Palmuvehka (Zamioculcas zamiifolia)
 Puutarha.net: Palmuvehka eli Zamioculcas (Zamioculcas zamiifolia)
 Meillakotona.fi: Miten hoidan palmuvehkaa? Julkaistu: 1.3.2017 Visa Lipponen 
 Yle - Uutiset: Palmuvehkaa on lähes mahdotonta tappaa Yle
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Zamioculcas zamiifolia 

Luokka:Vehkakasvit
Luokka:Huonekasvit
Luokka:Myrkylliset kasvit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit