Nils Idman

Nils Bernhard Idman (23. syyskuuta 1858 Messukylä – 6. maaliskuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja, joka tunnetaan parhaiten Suomen taloushistorian suurimpiin kuuluvasta kavalluksesta, niin sanotusta Idmanin kavallusjutusta. Vuonna 1912 paljastui, että Suomen Yhdyspankin Tampereen-konttorin johtajana vuosia toiminut Idman oli kavaltanut pankilta valtavan rahasumman.

Idman oli Hatanpään kartanon omistajan, senaatin kamarikirjuri Karl Gustaf Idmanin ja Beata Sofia Gustava Mellinin neljänneksi vanhin lapsi. Hänen veljensä oli lääkintöneuvos Gustaf Rudolf Idman.Miia Ijäs & Maija Ojala. Tuntematon tukija opiskelijan takana – Lääkintöneuvos G. R. Idmanin ja ministeri K. G. Idmanin säätiön historia, s. 19  Idmanin säätiö, Tampere 2015. Toinen veli Gösta Idman oli lääkäri ja hammaslääkäri. Nils Idman kirjoitti ylioppilaaksi 1876. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1880, maisteriksi 1882 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1884. Suomen Yhdyspankin Tampereen-konttorin alijohtajaksi Idman siirtyi 1885, ja konttorinjohtajaksi hän yleni 1890. Idman oli naimisissa vuodesta 1887 Anna Sidonia Alfthanin kanssa.

Nils Idman jäi kiinni talousrikoksista 1912.Aviisi.  Hän oli kavaltanut Suomen Yhdyspankilta noin 8,6 miljoonaa markkaa, vuoden 2007 rahanarvolla noin 30 miljoonaa euroa. Se vastasi lähes kymmentä prosenttia Suomen suuriruhtinaskunnan silloisesta budjetista. Oikeudenkäynnissä Idmanille vaadittiin rangaistusta peräti 72 eri syytekohdan perusteella. Rangaistuksena oli aluksi 10 vuotta kuritushuonetta, mutta Turun hovioikeus ja senaatin oikeusosasto pidensivät sitä 15 vuoteen. Idman joutui kuitenkin viettämään vankilassa lopulta vain noin seitsemän vuotta, sillä rangaistus lyheni Romanovien 300-vuotisen vallassaolon kunniaksi annetun keisarillisen julistuksen ja joukkoarmahduksen ansiosta.

Idman kulutti rahat esimerkiksi rakennuttamalla Hatanpään kartanoon uusgoottilaisen Idmanin huvilan, jonka kerrotaan maksaneen puolet Tampereen tuomiokirkon hinnasta. Teko vaikutti muihinkin pankinjohtajiin, esimerkiksi Pohjoismaiden Osakepankin (POP) pääjohtaja erosi ja sen Tampereen konttorin johtaja Albert Snellman teki itsemurhan.Sykkö, Sami: Pankinjohtajan puhallus. Helsingin Sanomat 30.12.2012.

Idmanin tytär oli tanssija Herta Idman.Aikalaiskirja 1920, s. 180. Helsinki: Otava 1920.

 Lähteet 

Kirjallisuus




Viitteet

Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat
Luokka:Talousrikoksista tuomitut henkilöt
Luokka:Huijarit
Luokka:Vuonna 1858 syntyneet
Luokka:Vuonna 1944 kuolleet