Mäntän paperitehdas

Mäntän paperitehdas on Metsäliitto-konserniin kuuluvan Metsä Tissue Oyj -yrityksen pehmopaperitehdas Mänttä-Vilppulassa, Pirkanmaalla. Tehdas on Nokian Paperin ohella toinen Suomessa toimivista pehmopaperitehtaista ja Metsä Tissuen ainoa tehdas Suomessa. Se valmistaa noin puolet Suomessa myytävistä pehmopapereista, kuten wc- ja talouspaperit sekä paperiset käsipyyhkeet. Mäntän tehtaalla tehdään pehmopaperin lisäksi tiivispaperia ruoanlaittoon ja leivontaan. Raaka-aineena käytetään keräyspaperia ja sellua. Painomusteen poistamiseksi tehtaalla on siistaamo. Tehtaalla työskentelee noin 400 työntekijää. Tehtaan paperintuotantokapasiteetti on noin 122 000 tonnia vuodessa. Tuotemerkkejä ovat muun muassa Serla, Lambi, Katrin ja Saga. 

Vuonna 2022 tehtaalla otettiin käyttöön uusittu pehmopaperikone PK10.  Keväällä 2024 uutisoitiin Mäntän tehtaalle suunnitellusta sadan miljoonan euron investointiohjelmasta, jonka tarkoituksena on pidentää tehtaan elinkaarta ja modernisoida tuotantoa sekä parantaa tuotannon energia- ja vesitehokkuutta. Investointiin sisältyy uuden käsipyyhelinjan rakentaminen.

 Historia 
Gustaf Adolf Serlachius perusti Mäntänkoskelle vuonna 1869 toimintansa aloittaneen puuhiomon, jonka ympärille Mäntän nykyinen teollisuustoiminta on kehittynyt. Ensimmäiset kaksi paperikonetta hankittiin vuosina 1881 ja 1882. 

Mäntän paperitehtaan yhteydessä toimi sulfiittiselluloosatehdas vuosina 1913–1991. Sellutehdas lopetettiin kannattamattomana, kun merkittävä markkina-alue hävisi Neuvostoliiton romahtamisen takia. 

G. A. Serlachius osakeyhtiön alaisuuteen kuului vuosina 1923–1988 myös Laukaassa sijaitseva Kuhankosken voimalaitos. Voimalaitos tuotti sähköä Kankaan paperitehtaan sekä Mäntän tehtaiden tarpeisiin, joiden välillä oli oma 45 kV:n voimansiirtoverkko Kuhankoski–Kangas–Mänttä–Kolhon saha. Kuhankoski–Kankaan muuntamon välin linja purettiin 1990-luvun alussa. Kankaan muuntoasema–Mänttä-välin purkamisesta ei ole tietoa. Linjaa on osin vielä olemassa osin pystyssä tehtaan lähistöllä. 

Tehtaan paperikoneet
Tuotanto kolmella vanhimmalla koneella oli yhteensä noin 5 000 tonnia kääre-, pingotus- ja pussipaperia vuodessa. 

Tehtaalla on neljä tuotantokäytössä olevaa paperikonetta, joista kolme konetta valmistaa pehmopapereita ja yksi kone tiivispaperia. Tuotantolinjoja on 11.

 Nykyiset 

Paperikone PK7J. M. Voith27.5.1952- ?(4 560 mm) 5 500 mm ?14 000 t/a,tiivispaperi/pergamiinipaperiValmistuessaan maailman suurin pergamiinipaperikone.Paperikone PK1 (ex. PK8)Beloit Iron Works1961– (uusittu vuonna 1989) ?3 556 mm762 m/min30 000 t/a (alkuper. 12 000 t/a),pehmeä kreppipaperiValmistuessaan Euroopan nopein paperikone ja ensimmäinen nykyaikainen pehmopaperikone Suomessa. Tehdassalin suunnitellut Heimo Kautonen.Paperikone PK9Beloit1965– (uusittu 1996) ?3 556 mm914 m/min18 000 t/a,pehmopaperiTehdassalin suunnitellut Heimo Kautonen.Paperikone PK10Beloit Walmsley (Vaahto uusi vuonna 2010)1968– (uusittu vuonna 2000, 2010 ja 2022)(vuoden 2010 uusinnan jälkeen Vaahto Crescent-former) 5120 mm ?45 000 t/a (aik. 37 000 t/a),pehmopaperiToiseksi suurin pehmopaperikone Suomessa.

 Vanhat 

 Kone  Valmistaja  Toiminnassa vuosina  Viiraosa  Viiraleveys  Puristinosa  Nopeus  Kapasiteetti/tuotteet MuutaPaperikone PK I (vanha)Englantilainen18.5.1881-1890Tasoviira66" (1 676 mm) ? ?n. 900 t/aTulipalo tuhosi koneen vuonna 1890.Paperikone PK II (vanha)Venäläinen (Pietari)1882-1890Tasoviira ? ? ?n. 900 t/aTulipalo tuhosi koneen vuonna 1890.Paperikone PK IKarlstads Mekaniska Werkstad1890/2-1913Tasoviira84" (2 134 mm) ? ? 1 600 t/a,ruskea käärepaperiEnsimmäinen KMW:n valmistama paperikone. Osia käytetty paperikoneeseen PK IV.Paperikone PK IIEscher Wyss & Co1891/2-1923 (Uusittu vuonna 1913)Tasoviira84" (2 134 mm) ? ?n. 1 600 t/aPoistettu käytöstä vuonna 1923. Tehdassalin suunnitteli Valter Thomé.Paperikone PK IIIBell & Co1891/2-1979 (uusittu vuonna 1934)Tasoviira84" ( 2134 mm) ? ?n. 1 600 t/aPoistettu. Kuva koneesta 1950–1960-luvuillaPaperikone PK IVoith1912–1979 (uusittu 1930, 1935)Tasoviira92" (2 340 mm) ? ?Kirjoituspaperi, sanomalehtipaperi, pergamiini (vuodesta 1925), kuivattu selluloosaPoistettu. Tehdassalin suunnitteli Valter Thomé.Paperikone PKIV ?1914-1972 (uusittu vuonna 1937, romutettu vuonna 1978)Tasoviira ? ? ?selluloosavanuKoottu kahden vanhan koneen PKI ja PK?) osista. Poistettu. Tehdassalin suunnitellut W. G. PalmqvistPaperikone PK5J.M. Voith1930–talvella 2011 (uusittu 1935, purettu kesällä 2012)Tasoviira120" (3 048 mm) ? ?7 300 t/a,tiivispaperi, pergamiinipaperiPurettu ja romutettu kesällä 2012, purkaja Purkupiha Oy. Tehdassalin suunnitellut W. G. PalmqvistPaperikone PK6 ?1940-luvulta vuoteen 1972Tasoviira ? ? ? ?Poistettu.

Tuotteet vuoden 1911 jälkeen: kirjoitus-, paino-, ja käärepaperi sekä tapettipaperi. Vuosina 1919–1920 PK1:llä valmistettiin sanomalehtipaperia. Vuonna 1925 PK1:llä aloitettiin pergamiinipaperin valmistus.

Pergamiinin lisäksi Mäntän paperitehtaalla tuotettiin 1950-luvulla kattohuopaa, raakapahvia, käärepaperia, silkkipaperia, konekrepattua paperia, selluloosavanua sekä erilaisia talouspapereita (mm. wc-paperia, lautasliinoja ja nenäliinoja).

Tuotteet 1970-luvulla: rasvatiiviit paperit, leivinpaperit ja muut leipomoteollisuuden tarvitsemat paperilaadut sekä niistä tehdyt jalosteet kotitalouksia varten.

Voima-asema
Tehtaan yhteydessä oleva voima-asema koostuu höyry- ja vesivoimalasta sekä muuntoasemasta. Molemmat ovat Mäntän Energia Oy:n omistuksessa 

Mäntän vesivoima-aseman teho on 1,5 MW (1 turbiini). Höyryvoima-asemalla on 1 höyryturbiini.

Aikoinaan tehtaiden välillä oli oma verkosto  Kuhankosken voimalaitos–Kankaan muuntoasema–Mäntän tehtaat. Linja valmistui  22.2.1925 Kytkettiin 45kV  Kuhankoski-Kangas -mäntän linjaa korkeajännite. ( Linja on  nykyään purettu) Lisäksi mäntästä jatkettiin 45kV linjaa yhtymän Kolhon sahalle asti. 

Kuhankosken teho on 3,4 MW. Laitoksen omistaa nykyisin Koskienergia Oy. 

Höyryvoima-aseman kattilat

 Kattila  Valmistaja  Tyyppi  Toiminnassa vuosina  Teho  PolttoaineetKattila 1poistettu käytöstä ja purettuKattila 2Steinmüller(ketjuarina-varakattila)poistettu käytöstä ja purettu33 MWkivihiiliKattila 3Steinmüller(porrasarina-varakattila)poistettu käytöstä124 MWhiilipöly, puu, raskas polttoaineKattila 4Göteverken/Rantotek(kerrosleijupetikattila)1974- (uusittu 1993)105 MWturve, puupolttoaine, mekaanisesti kuivattu puhdistamoliete,
kiinteät jätteet, raskas polttoöljyKattila 5Kattila siirretty M-Real Lielahden tehdasalueelta Tampereelta (K4) Mänttään vuonna 2010. Alun perin maakaasua polttanut kattila muutettiin siirtotyön yhteydessä käyttämään maakaasun sijaan raskasta polttoöljyä.48 MW, 60 t/h.Raskas polttoöljy.

Tehtaan rautatiekalusto
Tehtaalla oli aiemmin oma kuljetusosasto ja  veturikalusto (GAS Kuljetusosasto), joka hoiti tehtaan sisäisen liikennöinnin. Nykyään tehtaan raideliikennettä hoitaa VR Osakeyhtiö. Tehtaalta lähtee päivässä noin 40 junanvaunun ja 50 rekan verran pehmopaperia.
 Move51h Valmet 40/1955Move51h Valmet 40/1955, poistettu
 Otso2 Saalasti 52/1963Otso2 Saalasti 52/1963, myyty 6.5.1988 (käytössä FinnGas GmbH:n varastolla Haminassa)

Tehtaalla oli vuoteen 1955 asti myös oma 600 mm:n kapearaideverkosto.

 Rakennettu ympäristö 
Mänttä tunnetaan korkeatasoisesta teollisuusarkkitehtuuristaan, joka on rakentunut paperitehtaan ja ympäröivän yhdyskunnan kiinteässä suhteessa. Tehdasyhdyskunta alkoi rakentua 1860-luvulla apteekkari G. A. Serlachiuksen perustettua Mäntänkoskeen puuhiomon. Valtaosa tehdasalueen nykyisestä rakennuskannasta on 1920- ja 1930-luvuilta. Tehdasalue käsittää paperitehtaan ja entisen sulfiittisellutehtaan rakennukset, ja kokonaisuuteen liittyvät vanha spriitehdas ja voimalaitos sekä pääkonttori, johtajien asuntoja, Asemankulman asuinalue sekä Mäntän klubin kerhorakennus. Gösta Serlachiuksen kodikseen rakennuttamassa Joenniemen kartanossa toimii nykyisin taidemuseo Serlachius Kartano. Paperitehdasyhtiö on rakennuttanut myös Mäntän kirkon.  Tehtaan entisessä pääkonttorissa Valkoisessa talossa toimii nykyisin Gösta Serlachiuksen taidesäätiön ylläpitämä kulttuurihistoriallinen museo Serlachius Pääkonttori. 

Mäntän tehtaat ja yhdyskunta kuuluvat valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon. 

Mäntän maamerkkinä on tehtaan höyryvoimalaitoksen savupiippu, Pitkä piippu. Pitkä piippu on valmistunut vuonna 1935 ja poistettu käytöstä vuonna 2017. Sen suojelusta on käyty Mänttä-Vilppulassa vuosien ajan keskustelua. Piipun suojelukysymys on tarkoitus ratkaista vireillä olevan asemakaavamuutoksen yhteydessä.  

 Galleria 

Katso myös
 Serlachius-museot 
 Mäntän rata
 Suomen paperiteollisuus
 Kankaan paperitehdas
 Takon kartonkitehdas
 Lielahden sellutehdas

Lähteet
 http://www.purkupiha.fi/references/list_by_cat/4/0/kone-purku 
 http://www.ksml.fi/uutiset/talous/mets%C3%A4-tissue-saattaa-siirt%C3%A4%C3%A4-leivinpaperit-saksaan/572345 
 Uutinen PK10:n uusinnasta 



 Tehdas ja Me. Henkilöstölehti. GAS Tehtaiden sisäinen tiedotuslehti.
 Pikkuserla. (1976-2008) Serla Oy:n tiedotuslehti. Mänttä. Serla.
 Bonsdorff, Lars G. & Kontio, Erkki O. (1968) G.A. Serlachius Oy 1868-1968 - Perheyrityksen vaiheita. Oy Tilgmann Ab. Helsinki.
 Norrmén, P. H. (1928) Mäntän tehdas 1868-1928. G. A. Serlachius osakeyhtiön muistojulkaisu. Mänttä. Serlachius.
 Virkamäki, Markku (1986) Tehdas, paperityöläiset ja Mänttä. Mäntän paperiammattiosaston 80-vuotishistoriikki. Mänttä. Mäntän paperiammattiosasto.
 Sivonen, Pauli (toim.) (2004) Kotkan siipien suojassa - Gösta Serlachiuksen taidesäätiön 70-vuotisjuhlajulkaisu. Mänttä. Gösta Serlachiuksen taidesäätiö.
 Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri - Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
Kuhankosken entinen koneenhoitaja/Arkisto

 Viitteet 

Luokka:Mänttä-Vilppulan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomalaiset paperinvalmistajat
Luokka:Suomen selluloosatehtaat
Luokka:Pehmopaperin valmistajat
Luokka:Metsä Tissue
Luokka:Mänttä
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:W. G. Palmqvistin suunnittelemat rakennukset