Kallo (Kittilä)

Kallon kylä sijaitsee Kittilän kunnassa. Kylän nimi juontaa juurensa 1600-luvun alkuun, jolloin ensimmäiset suomalaiset saapuivat vanhaan saamelaisten asuinpaikan sijoille. Perimätiedon mukaan eräällä kalareissulla järvellä verkkoon tarttui pääkallo, jonka mukaan järvi nimettiin Kallojärveksi ja kylä nimettiin Kalloksi. Kylä kehittyi Syväjärven ympärille, jossa oli suotuisammat viljelys- ja rakennusmaat. Kallon ympäristössä harjoitettiin metsäpeuran pyyntiä pitkälle 1700-luvulle, jolloin peurakannan huvettua poronhoito rupesi korvaamaan sitä elinkeinona. Kallon Porttijärven lähellä on yhä edelleen nähtävissä jälkiä vanhoista peuranpyyntikuopista. Mäntyvaarassa on poroerotuspaikka. Nykyään kylän nähtävyyksiä on Kivijärvi-Pikku Kivijärven alue, joka on kuuluisa linnustostaan. Kylän läpi kulkevan harjun eli Tievan päältä on näköalat ympäröivään järvimaisemaan sekä Ylläs- ja Lainiotuntureille.

Kallon kylä säilyi yhtenä harvoista kylistä Lapin sodassa, kun saksalaiset eivät ehtineet sitä polttamaan. Saksalaiset perääntyivät valtateitä 78 ja 79 kohti Norjaa. Kallon huonot tiet ja Lainiojoelta räjäytetty silta estivät saksalaisten sinne saapumisen. Sitä ennen Kallon väki oli evakuoitu Ruotsiin niin kuin koko Länsi-Lapin väestö.

Kylän väki oli 1970-luvun alkuun asti pääasiassa pienviljelijöitä ja metsureita. Sen jälkeen maaseudun rakennemuutos koetteli Kalloa ja nuoriso muutti työn perässä muualle. Nyt suurin osa väestä käy töissä Kittilässä, Yllästunturin ja Sirkan kylässä Levin matkailualalla tai rakennustöissä. Kylässä on yhä jäljellä 1 kauppa, josta myös postipalvelut hoidetaan. 

Kallon kylässä on urheiluseura Kallovaaran Urheilijat. Kylän jääkiekkojoukkue voitti vuonna 1983 TUL:n Lapin piirin jääkiekkomestaruuden. Kylän nuorison muuttaessa työn perässä suurempiin asutuskeskuksiin jääkiekkotoiminta hiipui. 

Aiheesta muualla

 Lapin Ympäristökeskus - Kivijärvi - Pikku-Kivijärvi 

 Kirjallisuutta 


Luokka:Kittilän kylät