Hentokatkero

Hentokatkero (Comastoma tenellum) on Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvava vuoristoseutujen ja arktisten alueiden yksivuotinen kasvi. Suomessa hentokatkero on hyvin harvinainen ja luonnonsuojeluasetuksella rauhoitettu laji.Suomen ympäristöministeriö: Luonnonsuojeluasetuksessa rauhoitetut lajit Viitattu 10.12.2009. Hentokatkero luokitellaan partakatkeroihin, sitä ennen ripsikatkeroiden eli ketokatkeroiden (Gentianella) sukuun.

 Ulkonäkö ja koko 
Hentokatkero on 5–15 cm korkea, tyvestä haarova hentovartinen kasvi. Varren nivelvälit ovat pitkiä. Aluslehdet ovat vastapuikeita, ylemmät lehdet puikeita. Lehdet ovat pienikokoisia. Hyvin pitkäperäiset kukat ovat yksittäin varren ja haarojen latvassa. Kukan verhiö on lähes tyveen asti erilehtinen, neljäliuskainen ja pullea. Verhiön liuskat ovat puikeita, ulommat sisempiä hiukan leveämpiä. Teriön nielun suu on ripsiliuskainen. Hentokatkero kukkii himmeän sinipunaisin kukin heinä-elokuussa.Retkeilykasvio 1998, s. 336. Laji tuottaa mitä ilmeisimmin siemenpankin, sillä sitä ei tavata joka vuosi samoilla kasvupaikoilla.Väre 1997, s. 161–162.

Samoilla kasvupaikoilla tavattava tunturikatkero (Gentiana nivalis) muistuttaa hentokatkeroa, mutta sen kukka on tummemman sininen ja verhiö viisiliuskainen.

 Levinneisyys 
Hentokatkeroa tavataan sekä vuoristoseuduilla että pohjoisilla arktisilla alueilla. Euroopassa sitä tavataan Fennoskandian tuntureilta, Islannista, Pyreneiltä, Alpeilta ja Karpaateilta. Se on levinnyt laajalle myös Keski-Aasian vuoristoseuduilla ja Pohjois-Siperian arktisissa osissa. Pohjois-Amerikassa hentokatkeroa kasvaa Alaskassa, Pohjois-Kanadassa sekä Kalliovuorten eteläosassa. Suomessa hentokatkeroa tavataan vain Enontekiöllä Kilpisjärven alueella, erityisesti Saanalla.

 Elinympäristö 
Hentokatkero suosii avoimia kasvupaikkoja. Suomessa sitä tavataan ala- ja keskipaljakalla kalkkipitoisilta tunturiniityiltä ja -kankailta.

 Lähteet 
 Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
 Väre, Henry: Hentokatkero. Teoksessa Uhanalaiset kasvimme. Toim. Ryttäri, Terhi & Kettunen, Taina. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 161–162.

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Kasviatlas 2022: Hentokatkeron (Comastoma tenellum) levinneisyys Suomessa.

Luokka:Katkerokasvit
Luokka:Suomen erittäin uhanalaiset kasvit