Naman kieli

Nama, tai khoekhoe (omakielinen nimi: Khoekhoegowab), on khoisaneihin kuuluvien khoiden puhuma kieli enimmäkseen Namibiassa, mutta jonkin verran myös Etelä-Afrikassa ja Botswanassa.

 Puhujamäärät ja status 
Puhujia namalla on yhteensä noin 175 000. Kielen katsotaan välittyvän hyvin seuraavalle sukupolvelle, mutta asenteet kieltä kohtaan vaihtelevat puhujien keskuudessa. Muita naman puhujien keskuudessa käytettyjä kieliä ovat englanti, setswana, sekgalagadi ja afrikaans.

Nama on virallinen kieli Namibiassa, sitä voi opiskella Namibian yliopistossa tohtoritasolle asti ja sitä käytetään myös hallinnon kielenä. Naman kielestä on julkaistu sanakirja ja kielioppi ja sillä tehdään radio-ohjelmia.

Kielen katsotaan olevan uhanalainen. Se jakautuu kuuteen päämurteeseen.

 Historia ja kirjakieli 
Ensimmäinen länsimaalainen naman kieltä opiskellut henkilö oli tiettävästi filologiaa opiskellut Mauritiuksen kuvernööri Georg Friedricj Wreede, joka saapui nykyisen Kapkaupungin alueelle vuonna 1659. Hän kokosi namankielisen sanalistan ja kirjoitti kieltä kreikkalaisin aakkosin.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudeksaan namaksi ensimmäistä kertaa vuonna 1966.

 Fonologia 

 Konsonantit 
BilabiaaliAlveolaariVelaariGlottaaliNasaalimnKlusiiliNorm.ptkʔAsp.kʰAffrikaattatsFrikatiivishAvulsiivitNorm.kǀkǁk!kǂAsp.kǀʰkǁʰk!ʰkǂʰNas.ŋǀŋǁŋ!ŋǂNas. henk.ŋǀʰŋǁʰŋ!ʰŋǂʰGlott.kǀʔkǁʔk!ʔkǂʔ
Lähde:

 Vokaalit 
EtinenKeskinenTakainenSuppeaiuPuolisuppeaeoAvoina
Kaikki vokaalit, paitsi puolisuppeat, voivat esiintyä myös nasaalisina. Lisäksi kielessä on kolme toonia: nouseva, laskeva ja neutraali.

Lähde:

 Kielioppi ja sanasto 
Naman kieli on agglutinoiva, eli kantasanaan lisätään runsaasti erilaisia liitteitä. Verbi taipuu kolmessa aikamuodossa.

Lukusanat 1–10 namaksi:
12345678910ǀguiǀgam!nonahakakoro!nanihûǁkhaisakhoesedisi

 Lähteet 

Luokka:Etelä-Afrikan kielet
Luokka:Namibian kielet
Luokka:Khoisankielet