Samola

Samola oli kylä entisessä Viipurin maalaiskunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Nykyisin alue kuuluu Venäjän Leningradin alueen Viipurin piiriin, mutta alueella on vain vähän asutusta eikä sillä ole venäläistä asutusnimeä.

Samola sijaitsi Viipurin maalaiskunnan eteläosassa Viipurinlahden itärannalla, osittain Lihaniemellä. Manneralueen lisäksi kylään kuului Viipurinlahden saaria, joista suurimmat ovat Lasisaari ja Kuhaluoto. Kylä rajoittui etelässä Johannekseen ja Viipurin ulkosatama-alueeseen Uuraaseen. Maalaiskunnan puolella naapurikyliä olivat Lihaniemi, Yläsommee, Rikkola ja Savolainen. Kylän keskusta sijaitsi Lihaniemen tyvessä Viipurinlahden rannalla. Aivan kylän itäisimmän osan kautta kulki Viipuri–Koivisto-rata ja kantatie 64 Viipurista Koivistolle.Kuujo 1982, s.330–331

Vuonna 1937 kylässä oli 378 asukasta.Lakio 1982, s. 265 Kylän keskustassa sijaitsi Samolan kansakoulu. Koulu aloitti toimintansa vuokratiloissa vuonna 1906 ja oma koulurakennus valmistui vuonna 1926. Vuonna 1939 koulussa oli kaksi opettajaa ja 31 oppilasta.Kuujo 1982, s. 375 ja 379 Samolassa toimi nuorisoseuraKuujo 1982, s. 387 ja vuonna 1934 perustettu Samolan marttayhdistys.Lakio 1982, s. 295 Kylässä oli Mahkosen yksityiskauppa ja Samolan osuuskaupalla oli myymälöitä monissa naapurikylissä. Samolan osuuskauppa liittyi Viipurissa toimineeseen Osuusliike Torkkeliin vuonna 1941.Kuujo 1982, s. 330 ja 333–334 Samolan väestö sai elantonsa pääasiassa maataloudesta. Vuonna 1937 kylässä oli 630 ha metsää, 245 ha peltoa ja 40 ha niittyä.Lakio 1982, s. 269 ja 274 Kalastusta harjoitettiin sivuelinkeinona.

Historia
Talvisodan aikana Samola, kuten muunkin Viipurin maalaiskunnan väestö evakuoitiin Keski-Suomeen. Sodan loppuvaiheessa taistelut ulottuivat Samolaan asti. Moskovan rauhassa alue luovutettiin Neuvostoliitolle. Jatkosodassa alue vallattiin takaisin 1941 ja väestö pääsi palaamaan koteihinsa, mutta uusi evakuointi oli edessä vuonna 1944.

Lähteet

Viitteet

Luokka:Viipurin maalaiskunnan kylät