Rakennekynnet

Rakennekynsi on luonnonkynnen päälle rakennettava kynsi, jossa voidaan käyttää joko buildergeeliä (rakennegeeli), akrygeeliä (geelin ja akryylin hybridi) tai akryyliä käyttämällä. Konkreettisin ero geelin ja akryylin välillä on tekotapa, polymerisaatio sekä vahvuus: geeli on valmista massaa, joka levitetään kynnelle ja kovetetaan UV-lampun alla, kun taas akryyli ei vaadi UV-valoa kovettuakseen. 

 Akryylikynnet 

 Polymerisaatio 
Perinteinen akryylimassa  tehdään akryylinesteestä sekä akryylijauheesta, jolloin se kovettuu joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa. Kun akryylijauhe (polymeeri) ja akryylineste (monomeri) ovat kosketuksissa ilman kanssa, tapahtuu kemiallinen reaktio, jossa monomerin katalyytti hajottaa polymeerissä olevia aloittajia kahteen vapaaseen radikaaliin. Yksittäiset vapaat radikaalit yhdistyvät monomerin kanssa ja "energisoivat" monomerin. "Energisoituneet" monomerit muodostavat ketjureaktion, jossa energisoituneet monomerit yhdistyvät keskenään, muodostaen vahvan kemiallisen siteen ja pitkän polymeeriketjun. Akryylikynnen polymerisaatioon vaikuttaa ympäristön lämpötila. Liian lämpimässä ilmassa kemiallinen reaktio tapahtuu nopeammin, ja saattaa aiheuttaa asiakkaalle polttavan tunteen, sillä polymerisaatio vapauttaa lämpöä. Liian kylmässä lämpötilassa akryyli kovettuu hitaasti. Kovettuneena akryyli on kovempaa kuin geeli.  

Tehdessä akryylikynsiä, tulee ottaa huomioon huoneen ilmanvaihto, sillä akryylikynsien tekeminen haisee vahvasti koko tilassa.  

 Kynnen valmistelu akryylille 
Tarttuakseen kynteen, ennen akryyliä tulee kynsi valmistella huolellisesti manikyyrillä, buffaamalla kynnen kiilto pois sekä käyttämällä kynnen kosteuden ja öljyn poistajaa (dehydrator) ja primeria. Primerilla ja dehydratorilla on kaksi eri tarkoitusta. Dehydrator poistaa kynnestä kosteuden ja rasvan parantaen kynsien pysyvyyttä ja estäen kosteuden muodostumista kynteen. Primer voi olla hapollinen tai hapoton. Hapolliset primerit sisältävät usein metakryylihappoa, joka tekee kynnen pinnalle mikroskooppisia "naarmuja" mikä auttaa akryylin tarttumista. Kemiallisella tasolla metakryylihapon molekyylit ovat kaksikätisiä (yksikäs molekyyli on kaksi atomia), joista toinen muodostaa vetysidoksen kynnen pinnalle ja toinen muodostaa kovalenttisen sidoksen joka liittää primer-molekyylin akryyliin. Hapolliset primerit ovat vahvempia kuin hapottomat, ja täten ne soveltuvat paremmin öljyisille kynsille, joissa on vaikeuksia akryylin irtautumisen kanssa. Hapollisia primereita käytetään  vain akryylikynsissä, sillä hapollisen primerin lisääminen geelin alle voi vahingoittaa kynttä. Hapollista primeria ei myöskään tule käyttää vahingoittuneeseen kynteen. 

 Geelikynnet 
Geelistä tehdyt kynnet ovat nykyään enemmän suosiossa, kuin perinteiset akryylikynnet. Geelikynsien suosio johtuu siitä, että geelikynsien tekeminen on helpompaa, kuin perinteisten akryylikynsien, ja geeli ei haise. Geelikynsiä voidaan tehdä buildergeelillä, eli rakennegeelillä, joka on valmiina seoksena purkissa. Rakennegeelillä voidaan rakentaa kynteen pituutta, tai tehdä vain luonnon kynnelle "vahvistus". Geelivahvistus estää luonnonkynnen halkeilua, ja auttaa kasvattamaan luonnonkynttä haluttuun mittaan. Geelivahvistuksessa ei myöskään lisätä pituutta. Rakennegeelejä on kolme eri tyyppiä, BIAB (builder in a bottle), rakennegeeli (builder gel) ja kovempi rakennegeeli (hard gel).

 BIAB (Builder in a bottle) 
BIAB- geelisysteemiä käytetään oman kynnen vahvistukseen, sekä pienen pituuden lisäämiseen. Nimensä mukaisesti geeli on  kynsilakkapullossa avoimen purkin sijaan. Vaikka nimi geelivahvistus kuulostaa siltä, että geeli vahvistaisi kynttä kemiallisesti tai biologisesti, näin ei kuitenkaan ole, vaan se toimii suojakilpenä kynnen päällä. Tämä geeli ei sovellu pitkien pidennyksien tekemiseen (yli 3mm) eikä pitkien luonnonkynsien tukemiseen, sillä ei pysty tukemaan pitkää rakennetta. BIAB on koostumukseltaan ja rakenteeltaan geelilakan ja geelin yhdistelmä, ja se oli kehitelty nopeuttamaan työskentelyä rakennegeelin kanssa. BIAB-systeemin itsestään tasoittuvuuden vuoksi, se ei vaadi paljon viilaamista.

 Hard BIAB 
Perinteisestä BIAB-geelistä on myös Hard Gel versio, jossa yhdistyy BIAB- systeemin helppous ja Hard Geelin vahvuus. Hard Gel BIAB tulee viilata pois, kuten perinteinen Hard Gel.

 Builder gel 
Rakennegeeli on valmis seos, jota voidaan käyttää keskipitkissä rakennekynsissä. Builder geelistä on eri paksuuden variaatioita, kuten ohut viskositeetti, keskipaksu viskositeetti ja paksu viskositeetti. Paksumpi viskositeetti on helpompi työstää, sillä se pysyy paremmin paikallaan kuin ohut viskositeettinen geeli. 

 Hard Gel 
Hard Gel poikkeaa muista tyypillisistä rakennegeeleistä siten, että se on vahvempi ja se ei jousta. Hard Gel poikkeaa muista systeemeistä myös siten, että sen poistoon tulee käyttää sähköviilaa. Hard Gel muodostuu vahvoista polymeeriketjuista, jotka muodostavat jäykän rakenteen, jota asetooni ei pääse läpäisemään. Hard Geelillä voidaan tehdä pitkiäkin kynsiä sen vahvuuden vuoksi.

 Polymerisaatio 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 
 Rakennekynnet syynissä . Plaza.fi Ellit 10.10.2007.
 Ripsienpidennykset ja rakennekynnet allergianäkökulmasta. Allergia- ja astmaliitto.

 Lähteet 

 Rakennegeelit – F.O.X Nails
 Polymerisation - NailKnowledge
 The Chemistry of Acrylics
 Rakennekynnet? Geelikynnet? Kestolakka? Mikä ero näillä on? - Ink Nails Finland
 What Is Nail Primer Used For? The Professional's Secret to Long-Lastin - REFORMA.EU
 What is Acid Primer for Nails? - Necole Bitchie
 Builder Gel vs BIAB vs Rubber Base vs Hard Gel | Pro Guide
 What Is BIAB? Complete Guide to Builder in a Bottle – thenailwiki.com
 BIAB vs Builder Gel vs Hard Gel: Complete Comparison Guide for Nail Technicians – thenailwiki.com
 What is the Difference Between Hard and Soft Gel Nails? - Necole Bitchie

Luokka:Kynnet
Luokka:Kosmetiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit