Jalometallien leimaaminen

Jalometallien leimaaminen tarkoittaa jalometalliesineiden merkitsemistä niiden alkuperää ja ominaisuuksia kuvaavilla symboleilla. Leimaaminen  on Suomen lain mukaan pakollinen toimenpide jalometalliesineille. Leimattavaksi määrätyt jalometallit ovat kulta, hopea, platina ja palladium. Jalometallituotteella tarkoitetaan kokonaan tai osittain jalometalleista tai niiden seoksista valmistettua esinettä. Yleisimpiä leimausvelvollisuuden piiriin kuuluvia esineitä ovat korut, pöytähopeat, hopeiset ruokailuvälineet ja muut hopeaesineet. Jalometallilla pinnoitettuja tuotteita ei tarvitse leimata, esimerkiksi kultadubleeketjuja ja elektrolyyttisesti pinnoitettuja.

 Myytävien jalometallien leimaaminen 
Markkinoilla olevissa tai myyntiin tarkoitetuissa jalometallituotteista pitää olla vähintään kaksi leimaa. Ne ovat nimileima ja pitoisuusleima tai tarkastusleima ja pitoisuusleima. Alle yhden gramman kulta-, platina- tai palladiumtuotteita sekä alle 10 gramman hopeatuotteita ei tarvitse leimata. Jos painorajan alittavat tuotteet leimataan, niissä pitää olla vähintään kaksi edellä mainittua leimaa.

Jalometallituotteita koskevat lait ja asetukset 

Jalometallituotteita koskevat:

 Laki jalometallituotteista 1029/2000 ja
 Valtioneuvoston asetus jalometallituotteista 1148/2000

Niissä määrätään, että jalometallituotteina saa myydä tai luovuttaa esineitä, joissa on vähintään 375 massan tuhannesosaa kultaa, 800 massan tuhannesosaa hopeaa, 850 massan tuhannesosaa platinaa tai 500 massan tuhannesosaa palladiumia. Säädökset koskevat sekä kotimaassa valmistettuja että ulkomailta maahan tuotuja jalometalliesineitä.

 Nimileima 
Nimileima kertoo tuotteen valmistajan, maahantuojan tai tahon, joka on vastuussa tuoteen leimaamisesta. Esimerkiksi jotkut oppilaitokset tai korukurssien vetäjät antavat leimata heidän valvonnassaan tehtyjä tuotteita. Tukes hyväksyy nimileimaksi ison kirjaimen tai isojen kirjainten yhdistelmän. Ennen vuotta 2001 pystyi rekisteröimään myös kuvion tai erikokoisista kirjaimista tai merkeistä tehdyn yhdistelmän. Nimileima on vahvistettava 3 vuoden välein. Nimileiman voi hankkia Y-tunnusta vastaan.

 Pitoisuusleima 
Pitoisuusleima kertoo jalometallin puhtauden tuhannesosina massasta. Suomessa jalometallista ei saa leimata muita pitoisuuksia kuin alla mainitussa taulukossa.

 Jalometalli  pitoisuusleiman pohjamuoto sallitut pitoisuudet, massan tuhannesosissa Kulta    soikea   375  585  750  916  999 Hopea  suorakaide 800  830  925  999  Platina vinoneliö 850  900  950  999 Palladium  symmetrinen nelikulmio, jonka kolme sivua ovat yhtä pitkiä ja puolet pohjan pituudesta, ts. puolisuunnikas  500  850  950  999
Vanhoissa tai ulkomailta tuoduissa tuotteissa voi olla leimattuna muita pitoisuuksia.

Ylläolevia pitoisuuksia ei saa lain mukaan alittaa. Vaaditun promilleluvun sen sijaan saa ylittää, mutta tässä tapauksessa tuote saa todellisesta jalometallipitoisuudestaan huolimatta alemman leiman. Eli esimerkiksi 500 promillen kultaesine saa vain 375 promillen leiman.

 Karaatti 
Karaatti on vanha jalometallien pitoisuusilmaus, joka tarkoittaa yhtä kahdeskymmenesneljäsosaa (1/24) painosta. Karaattia ei enää pitkään aikaan ole käytetty kultaesineiden leimoissa, mutta kultasepänliikkeiden mainoksissa saatetaan yhä puhua esimerkiksi 18 karaatin (= 750 promillen) kullasta.

 Tarkastusleima 

Tarkastusleima yleensä näyttää sydämen sisällä olevalta kruunulta. Tarkastusleima ilmaisee, että  Tukesin hyväksymä tarkastuslaitos on tarkastanut tuotteen metallipitoisuuden ja hyväksynyt sen.

 Vuosileima 

Vuosileima ilmaisee tuotteen valmistusvuoden. Suomessa otettiin vuonna 1810 käyttöön vuosileimojen sarja, jota edelleenkin käytetään. Leima muodostuu kirjaimesta A, B, C, D, E, F, G, H, I, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, X, Y tai Z jota seuraa numero tai luku. Kirjaimia käytetään järjestyksessä yksi kutakin vuotta kohden ja kirjaimeen liitetty numero ilmaisee kuinka monetta kertaa kirjainsarjaa käytetään.  Vuosina 1810–1833, jolloin kirjainsarja oli ensimmäisen kerran käytössä, ei numeroa 1 kuitenkaan leimoihin merkitty vaan vuosileiman muodosti pelkkä kirjain. Täten eri leimat tarkoittavat eri vuosia seuraavan taulukon osoittamalla tavalla:

 Numero / Kirjain – 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 A  1810  1834  1858  1882  1906  1930  1954  1978  2002  2026  2050  2074 B  1811  1835  1859  1883  1907  1931  1955  1979  2003  2027  2051  2075 C  1812  1836  1860  1884  1908  1932  1956  1980  2004  2028  2052  2076 D  1813  1837  1861  1885  1909  1933  1957  1981  2005  2029  2053  2077 E  1814  1838  1862  1886  1910  1934  1958  1982  2006  2030  2054  2078 F  1815  1839  1863  1887  1911  1935  1959  1983  2007  2031  2055  2079 G  1816  1840  1864  1888  1912  1936  1960  1984  2008  2032  2056  2080 H  1817  1841  1865  1889  1913  1937  1961  1985  2000  2033  2057  2081 I  1818  1842  1866  1890  1914  1938  1962  1986  2010  2034  2058  2082 K  1819  1843  1867  1891  1915  1939  1963  1987  2011  2035  2059  2083 L  1820  1834  1868  1892  1916  1940  1964  1988  2012  2036  2060  2084 M  1821  1835  1869  1893  1917  1941  1965  1989  2013  2037  2061  2085 N  1822  1836  1870  1894  1918  1942  1966  1990  2014  2038  2062  2086 O  1823  1837  1861  1895  1919  1943  1967  1991  2015  2039  2063  2087 P  1824  1838  1862  1896  1920  1944  1968  1992  2016  2040  2064  2088 Q  1825  1839  1863  1897  1921  1945  1969  1993  2017  2041  2065  2089 R  1826  1840  1864  1898  1922  1946  1970  1994  2018  2042  2066  2090 S  1827  1841  1865  1899  1923  1947  1971  1995  2010  2043  2067  2091 T  1828  1842  1866  1900  1924  1948  1972  1996  2020  2044  2068  2092 U  1829  1853  1877  1901  1925  1949  1973  1997  2021  2045  2069  2093 V  1830  1854  1878  1902  1926  1950  1974  1998  2022  2046  2070  2094 X  1831  1855  1879  1903  1927  1951  1975  1999  2023  2047  2071  2095 Y  1832  1856  1880  1904  1928  1952  1976  2000  2024  2048  2072  2096 Z  1833  1857  1881  1905  1929  1953  1977  2001  2025  2049  2073  2097

 Muut leimat 
Edellä mainittujen leimojen lisäksi tuotteessa voi olla myös paikkakuntaleima tai käsityöleima.
Tukes ylläpitää nimileimarekisteriä.

 Historia 
Ruotsi-Suomessa määrättiin 1485, että kulta- ja hopeaseppien oli leimattava teoksensa puumerkeillään tai nimensä alkukirjaimin. Lisäksi 1596 vaadittiin kaupunkivaakuna ja vuodesta 1689 lähtien piti lisätä vuosikirjain leimasarjaan. Suomen erottua Ruotsista, jäi voimaan 1810 annettu asetus, jonka mukaan leimana käytettiin suurruhtinaan kruunua ja uusi vuosikirjainsarja aloitettiin. Vuonna 1853 otettiin käyttöön jalometallien pitoisuusleimat. 

Vuonna 2001 astuivat voimaan uudet jalometallituotteita koskevat säädökset, joiden mukaan näistä ovat pakollisia vain pitoisuusleima sekä joko nimi- tai tarkastusleima.  

Vuonna 2001 voimaan tulleet säädökset eivät alun perin koskeneet palladiumia. Lainmuutos, jonka mukaan palladiumtuotteet leimataan, tuli voimaan 14. tammikuuta 2009..  Monissa muissa maissa näin oli ollut aikaisemminkin.

Lähteet

 Aiheesta muualla 
Tukesin sivu jalometallituotteista
Jalometallien vuosileimat
Tukesin ylläpitämä nimileimarekisteri 
Online Encyclopedia of Silver Marks, Hallmarks & Makers' Marks
Laki jalometallituotteista (1029/2000)
Valtioneuvoston asetus jalometallituotteista (1148/2000)
Vanhat leimat, yli 50-vuotiaat

Luokka:Jalometallit