Uusi demokratia

Uusi demokratia () (lyh. ΝΔ, ND) on kreikkalainen keskusta-oikeistolainen puolue. Se on perustettu vuonna 1974. Puolueen johtaja on Kyriákos Mitsotákis.

Uuden demokratian arvopohjaa kuvaa liberaalikonservatismi ja kristillisdemokratia. Puolue on ollut pitkään toinen Kreikan pääpuolueista, aiemmin keskusta-vasemmistolaisen Pasokin ja sittemmin vasemmistoliitto Syrizan ohella. Viime aikoina Uusi demokratia on ollut hallituksessa vuosina 2004–2009, 2012–2015 ja jälleen vuodesta 2019 lähtien. Puolueella on 158 paikkaa Kreikan parlamentissa kesäkuun 2023 parlamenttivaalien jälkeen ja seitsemän paikkaa Euroopan parlamentissa vuoden 2024 europarlamenttivaalien jälkeen.

 Historia 
 1970–1980-luvut 

Uusi demokratia perustettiin 4. lokakuuta 1974, kaksi kuukautta sen jälkeen kun Konstantínos Karamanlís oli valittu Kreikan ensimmäiseksi sotilasjuntan jälkeiseksi pääministeriksi. Karamanlís oli ollut jo aiemmin pääministerinä vuosina 1955–1963. Uusi demokratia voitti ensimmäiset vaalit, vuoden 1974 vaalit, pääasiassa Karamanlíksen karisman ansiosta.

Karamanlís halusi Uudesta demokratiasta modernimman ja edistyksellisemmän oikeistopuolueen kuin ennen vuoden 1967 kaappausta hallinneet puolueet, kuten hänen oma puolueensa Kansallisradikaali unioni (ERE). Uuden demokratian ideologiaksi määriteltiin radikaali liberalismi, vapaat markkinat ja valtion väliintulo sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolesta.

pienoiskuva|vasen|Uuden demokratian vaalitilaisuus vuoden 2009 europarlamenttivaalien alla.
Uusi demokratia voitti myös vuoden 1977 vaaleissa, vaikka pienemmällä enemmistöllä. Puolueen johdolla Kreikka määritteli uudelleen suhteensa Natoon ja yritti selvittää Kyproksen kriisiä. Karamanlís jäi eläkkeelle vuonna 1980. Kreikka ehti vielä liittyä EEC:hen hänen seuraajansa Geórgios Rállisin johdolla, ennen kuin Uusi demokratia hävisi Andréas Papandréoun sosialistiselle Pasokille vuoden 1981 vaaleissa.

Uusi demokratia palasi hallitukseen kesäkuun 1989 vaalien jälkeen, pääministerinä Tzannís Tzannetákis. Puolue oli tuolloin koalitiohallituksessa Vasemmiston ja edistyksen liitto (SYN) -vasemmistokoalition kanssa, johon kuuluivat tuolloin myös kommunistipuolueet. Saman vuoden marraskuun vaalien jälkeen Uusi demokratia muodosti suuren koalitiohallituksen pääministerinä Xenofón Zolótas, ja huhtikuussa 1990 uusittujen vaalien jälkeen se muodosti hallituksen yksin.

 1990–2000-luvut 

Tämän jälkeen Uusi demokratia hävisi kolmet peräkkäiset vaalit 1993, 1996 ja 2000, viimeiset Kóstas Karamanlísin johdolla. Vuonna 2000 puolueen ero Pasokiin oli vain 1,06 %-yksikköä, pienin Kreikan historiassa.

Vuoden 2004 vaaleissa Uusi demokratia voitti Pasokin ja muodosti oikeistohallituksen ensimmäisen kerran yhteentoista vuoteen. Seuraavissa vuoden 2007 vaaleissa puolue menetti asemiaan, mutta sai 41,9 % äänistä ja siten parlamentissa riittävän 152 edustajanpaikkaa 300:sta. Ennenaikaisissa vaaleissa lokakuussa 2009 Uusi demokratia menetti enemmistöasemansa parlamentissa. Pasok sai 160 paikkaa, kun Uusi demokratia jäi vain 91 paikkaan. Vaalien jälkeen puolueen johtoon nousi Antónis Samarás.

pienoiskuva|Uuden demokratian parlamenttiryhmän kokous 24. heinäkuuta 2012.
Vuoden 2012 toukokuun parlamenttivaaleissa Uusi demokratia nousi suurimmaksi puolueeksi yhteensä 108 paikalla. Hallituksen muodostaminen osoittautui kuitenkin mahdottomaksi, ja maassa pidettiin uudet vaalit kesäkuussa 2012. Uusi demokratia tuli vaaleissa ensimmäiseksi 29,7 % äänisaaliilla (129 paikkaa).

Samarás erosi Uuden demokratian puheenjohtajan tehtävistä heinäkuussa 2015, minkä jälkeen puolueen väliaikaiseksi johtajaksi valittiin Vangélis Meïmarákis. Uuden demokratian 10. tammikuuta 2016 järjestämässä jäsenäänestyksessä puolueen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Kyriákos Mitsotákis. Valintaa pidettiin yllättävänä, sillä Meïmarákisin odotettiin nousevan puolueen johtoon. Puheenjohtajaksi valittu Mitsotákis lupasi viedä puoluetta lähemmäs keskustaa. Uusi demokratia voitti Mitsotákisin johdolla vuoden 2019 vaalit saaden 158 parlamenttipaikkaa, minkä ansiosta se saattoi muodostaa hallituksen, Mitsotákisin I hallituksen, yksin. Voittoisien kesäkuun 2023 vaalien jälkeen puolue muodosti yksin Mitsotákisin II hallituksen.

 Puoluejohtajat 

 Konstantínos Karamanlís (1974–1980)
 Geórgios Rállis (1980–1981)
 Evángelos Avérof (1981–1984)
 Konstantínos Mitsotákis (1984–1993)
 Miltiádis Évert (1993–1997)
 Kóstas Karamanlís (1997–2009)
 Antónis Samarás (2009–2015)
 Vangélis Meïmarákis (2015–2016)
 Kyriákos Mitsotákis (2016–)

 Vaalitulokset 

Puolueen tulokset parlamentti- ja europarlamenttivaaleissa ovat:

 Vuosi Vaalit Johtaja Äänet Paikkamäärä Asema / Huomautukset Määrä % 1974 Parlamenttivaalit 1974 Konstantínos Karamanlís  54,37   1977 Parlamenttivaalit 1977  41,84   1981 Parlamenttivaalit 1981 Geórgios Rállis  35,87   Europarlamenttivaalit 1981  31,28  osa EPP-ryhmää 1984 Europarlamenttivaalit 1984 Evángelos Avérof  38,09  osa EPP-ryhmää 1985 Parlamenttivaalit 1985 Konstantínos Mitsotákis  40,84   1989 Europarlamenttivaalit 1989  40,52  osa EPP-ryhmää Parlamenttivaalit 1989 I  44,28   (ND-SYN) Parlamenttivaalit 1989 II  46,19   (ND-PASOK-SYN) 1990 Parlamenttivaalit 1990  46,89   1993 Parlamenttivaalit 1993  39,30   1994 Europarlamenttivaalit 1994 Miltiádis Évert  32,71  osa EPP-ryhmää 1996 Parlamenttivaalit 1996  38,12   1999 Europarlamenttivaalit 1999 Kóstas Karamanlís  36,02  osa EPP-ryhmää 2000 Parlamenttivaalit 2000  42,74   2004 Europarlamenttivaalit 2004  42,97  osa EPP-ryhmää Parlamenttivaalit 2004  45,36   2007 Parlamenttivaalit 2007  41,84   2009 Europarlamenttivaalit 2009  32,34  osa EPP-ryhmää Parlamenttivaalit 2009  33,48   2012 Parlamenttivaalit 2012 I Antónis Samarás  18,85   (ND-PASOK Parlamenttivaalit 2012 II  29,66   (ND-PASOK-DIMAR) 2014 Europarlamenttivaalit 2014  22,72  osa EPP-ryhmää 2015 Parlamenttivaalit 2015 I  27,81   Parlamenttivaalit 2015 II Vangélis Meïmarákis  28,10   2019 Europarlamenttivaalit 2019 Kyriákos Mitsotákis  33,12  osa EPP-ryhmää Parlamenttivaalit 2019  39,85   2023 Parlamenttivaalit 2023 I  40,79   Parlamenttivaalit 2023 II  40,56   2024 Europarlamenttivaalit 2024  28,31   osa EPP-ryhmää

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Νέα Δημοκρατία. Puolueen verkkosivut. 

Luokka:Euroopan kansanpuolueen jäsenpuolueet
Luokka:Keskustademokraattinen internationaali
Luokka:Kreikan puolueet
Luokka:Liberaalikonservatistiset puolueet