Suomalais-ugrilaiset kansat

Suomalais-ugrilaiset kansat ovat kansoja, jotka puhuvat suomalais-ugrilaisia kieliä.Aiemmin fenno- tai finno-ugrilaiset kansat. Suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvia kansojen yhteenlaskettu väkiluku on noin 23–24 miljoonaa. Suurin osa suomalais-ugrilaisista kansoista elää Pohjois-Euraasiassa, valtaosin Uralin länsipuolella. Joitakin kansoja asuu myös vuoriston itäpuolella. Selvästi muista erillään asuvat unkarilaiset Karpaattien altaassa.pienoiskuva|320x320px|Suomalais-ugrilaisten kansojen asuinalueet.Perinteisesti uralilaiset kielet on jaettu suomalais-ugrilaisiin kieliin ja samojedikieliin. Nykyisin tämä jaottelu on kyseenalaistettu ja käsitteitä suomalais-ugrilaisuus ja uralilaisuus pidetään synonyymeina. Uralilaisten kielten puhujiin viitataan puhumalla uralilaisista kansoista. Niihin ja suomalais-ugrilaisiin kansoihin voidaan viitata myös käsitteellä suomensukuinen kansa. Kansainvälistä suomalaisten sukukansapäivää vietetään virallisesti lokakuun kolmantena lauantaina.

Suomensukuisista juurista vaikeneminen oli tavallista Neuvostoliitossa, sillä suomalais-ugrilaisten kansojen edustajia pidettiin turvallisuusuhkana. Nyky-Venäjällä heidän olonsa ovat myös kehnot: Presidentti Vladimir Putinin vuonna 2020 uudistama Venäjän perustuslaki sanoo, että Venäjän ”valtiota muodostava kansa” ovat venäläiset. Vähemmistökansojen edustajille se on merkki siitä, että heidän kannattaa esiintyä mieluummin venäläisinä. 

 Kulttuuri 
Virolainen biologi-kirjailija Valdur Mikita on kirjoissaan Kantarellin kuuntelun taito ja Lingvistinen metsä käsitellyt suomalais-ugrilaista ajattelua ja mielentilaa. Mikita näkee, että suomalais-ugrilainen löytää suurille kysymyksille aina heijastuman ympäristöstään. On se sitten metsä tai meri tai vanhan talon piha. Myös saunomiskulttuuri on vanhastaan yhdistänyt suomalais-ugrilaisia kansoja. 

 Kansat 

 Nykyiset kansat 

KansaKieliKieliryhmäElinvoimaisuusKorhonen, Mikko: Uralin tällä ja tuolla puolen. Teoksessa Laakso 1991, s. 39.KulttuuripiiriKorhonen, Mikko: Uralin tällä ja tuolla puolen. Teoksessa Laakso 1991, s. 23.VäkilukuTärkein asuinalueMuut perinteiset asuinalueetSuomalaisetSuomen kieliItämerensuomalaiset kielet1. ryhmäItämeren kulttuuripiiri6 500 000SuomiRuotsi, Norja, Karjala, Leningradin alueKarjalaisetKarjalan kieliItämerensuomalaiset kielet3. ryhmäItämeren kulttuuripiiri71 000KarjalaTverin alue, Murmanskin alue, Leningradin alue, SuomiVepsäläisetVepsän kieliItämerensuomalaiset kielet3. ryhmäItämeren kulttuuripiiri5 900KarjalaLeningradin alue, Vologdan alueInkerikotInkeroisen kieliItämerensuomalaiset kielet3. ryhmäItämeren kulttuuripiiri300Leningradin alueVatjalaisetVatjan kieliItämerensuomalaiset kielet3. ryhmäItämeren kulttuuripiiri60Leningradin alueVirolaisetViron kieliItämerensuomalaiset kielet1. ryhmäItämeren kulttuuripiiri1 000 000ViroLatvia, Leningradin alue, Pihkovan alueLiiviläisetLiivin kieliItämerensuomalaiset kielet3. ryhmäItämeren kulttuuripiiri400LatviaLyydiläisetLyydin kieliItämerensuomalaiset kielet3. ryhmäItämeren kulttuuripiiri300KarjalaSaamelaisetSaamelaiskieletSaamelaiskielet3. ryhmäArktinen kulttuuripiiri60 000NorjaRuotsi, Suomi, Murmanskin alueMordvalaisetErsän ja Mokšan kieletMordvalaiset kielet2. ryhmäVolgan kulttuuripiiri744 000MordvaSamaran alue, Penzan alue, Uljanovskin alue, Orenburgin alueMaritMarin kieliMarin kieli2. ryhmäVolgan kulttuuripiiri548 000MariBaškortostanUdmurtitUdmurtin kieliPermiläiset kielet2. ryhmäVolgan kulttuuripiiri555 000UdmurtiaKomitKomin kieliPermiläiset kielet2. ryhmäArktinen kulttuuripiiri323 000KomiPermin aluepiiriHantitHantin kieliUgrilaiset kielet3. ryhmäArktinen kulttuuripiiri31 000Hanti-MansiaJamalin NenetsiaMansitMansin kieliUgrilaiset kielet3. ryhmäArktinen kulttuuripiiri12 000Hanti-MansiaUnkarilaisetUnkarin kieliUgrilaiset kielet1. ryhmäTonavan kulttuuripiiri14 500 000UnkariRomania, Slovakia, Serbia, UkrainaNenetsitNenetsin kieliSamojedikielet3. ryhmäArktinen kulttuuripiiri45 000Jamalin NenetsiaNenetsiaEnetsitEnetsin kieliSamojedikielet3. ryhmäArktinen kulttuuripiiri200Krasnojarskin aluepiiriNganasanitNganasanin kieliSamojedikielet3. ryhmäArktinen kulttuuripiiri900Krasnojarskin aluepiiriSelkupitSelkupin kieliSamojedikielet3. ryhmäArktinen kulttuuripiiri3 600Jamalin NenetsiaTomskin alue

Suomalais-ugrilaiset kansat voidaan elinvoimaisuutensa perusteella luokitella kolmeen ryhmään. Luokitteluun vaikuttavat kansan koko sekä nykyinen kansallinen ja kulttuurillinen tila.  

Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat suurimmat suomalais-ugrilaiset kansat unkarilaiset, suomalaiset ja virolaiset. Näillä kansoilla on vakiintunut kansallinen kulttuurielämä ja kulttuuri-instituutiot. Niiden tärkeimmät asuinalueet muodostavat Unkarin, Suomen ja Viron itsenäiset valtiot. Unkarin, suomen ja viron kielet ovat näissä valtioissa kansalliskieliä.

Toisen ryhmään kuuluvat mordvalaiset, marit, udmurtit ja komit. Näihin neljään kansaan kuuluu valtaosa Venäjän noin 2,4 miljoonasta suomalais-ugrilaisesta. Venäjän tasavallat Mordva, Mari, Udmurtia ja Komi ovat näiden kansojen tärkeimmät asuinalueet. Tasavalloissa kansat muodostavat 23–42 prosentin vähemmistön venäläisten ollessa enemmistönä. Toisen ryhmän kansoilla on olemassa tärkeimmät kulttuuri-instituutiot, mutta ne ovat toissijaisessa asemassa suhteessa vastaaviin venäjänkielisiin instituutioihin. Kouluissa äidinkielistä opetusta on saatavilla vain hyvin rajallisesti. 

Kolmas ryhmä käsittää pieniä, alle 100 000 hengen kansoja. Niiden perinteinen kulttuuri elää lähinnä kodin piirissä sekä perinteisissä juhlatilaisuuksissa.

 Hävinneet kansat 

Useat suomalais-ugrilaiset kansat ovat historian kuluessa jo hävinneet. Monista on säilynyt tietoa vain venäläisten kronikoiden maininnoissa. Viime aikoina myös paikannimitutkimusta on hyödynnetty yrityksissä selvittää näiden kansojen luonnetta ja vaiheita.

Itämerensuomalaisia kieliä puhuneita kansoja olivat Taipaleentakaiset tšuudit sekä toimalaiset Arkangelin alueella.  Olhavan tšuudit Olhavanjoen seudulla sen sijaan olisivat uusimpien paikannimitutkimusten perusteella puhuneet muihin kuin itämerensuomalaisiin kieliin kuuluneita suomalais-ugrilaisia kieliä.  Molemmat kansat hävisivät viimeistään 1600-luvun aikana tai mahdollisesti jo keskiajalla.

Volgan alueella eläneet merjalaiset, meštšeralaiset ja muromalaiset olivat ilmeisesti läheistä sukua mareille ja mordvalaisille. Nämä kansat sulautuivat venäläisiin keskiajalla.

Samojedeihin kuuluneet juratsit, matorit ja kamassit hävisivät 1800- ja 1900-lukujen aikana.

Muita kansoja ovat olleet Nestorin kronikan, eräiden muiden kronikoiden ja pyhimyselämäkertojen mukaan Novgorodin ja Pihkovan alueen tšuudit, Pinegan yläjuoksun Suran pakanat, Valkeajärven asukkaat, Pinegan varren asukkaat, Vagan varren asukkaat ja Vienansuun asukkaat. Ne ovat kaikki sulautuneet venäläisiin 1400–1500-luvuilla tai ovat joidenkin nykyisten suomalais-ugrilaisten kansojen esi-isiä. Joka tapauksessa nämä kansat ovat ilmeisesti olleet suomalais-ugrilaisia ja heitä on ollut muitakin.

 Läntiset suomalais-ugrilaiset 
Itämerensuomalaiset
Suomalaisten tärkein asuma-alue on Suomi. Suomalaisten alaryhmiä Suomen ulkopuolella ovat länsipohjalaiset ja metsäsuomalaiset Ruotsissa, kveenit Norjassa ja inkeriläiset Venäjällä. 

Karjalaiset tai Suomen karjalankieliset asuttavat myös Suomea, jossa heitä on viimeisten tutkimusten mukaan jopa 30 000.http://www.ksml.fi/mielipide/mielipidekirjoitukset/karjalaa-osaavien-yhteiso-on-suuri/2065961  Karjalankielisiä asuu myös hieman Ruotsissa. 

Virolaisten perinteinen asuma-alue on Viro. Neuvostoliiton miehityksen aikana vuosina 1940–1991 venäläisten maahanmuutto näytti johtavan virolaisten joutumiseen vähemmistöksi omassa maassaan. Viron uudelleenitsenäistyminen pysäytti tämän kehityksen. Viron ja Venäjän rajaseudulla asuvat setukaiset ovat virolaisten ortodoksinen alaryhmä. Virolaisten nyt jo hävinneitä alaryhmiä olivat Latviassa asuneet leivut ja lutsit sekä Pihkovan alueella asuneet Kraasnan virolaiset.

Liiviläiset asuvat Latviassa. Kansan viimeinen perinteinen asuma-alue on ollut Kuurinmaan pohjoiskärki. Liiviläisten väkiluku on laskenut vuosisatojen ajan ja nyt kansa on lähellä häviämistä.

Saamelaiset
Saamelaisten perinteistä asuinaluetta on pohjoinen Fennoskandia. Saamelaisten alaryhmiä ovat pohjoissaamelaiset (42 500), luulajansaamelaiset (7 000–8 000), piitimensaamelaiset (2 000), eteläsaamelaiset (1 200), uumajansaamelaiset (1 000), kolttasaamelaiset (1 000), kiltinänsaamelaiset (1 000), inarinsaamelaiset (900), turjansaamelaiset (400) ja akkalansaamelaiset (100)Krauss, M. E. 1997. The indigenous languages of the North: A report on their present state. In H. Shoji and J. Janhunen (eds.), Northern minority languages: Problems of survival, pp. 1–34. Osaka and Fairbanks: National Museum of Ethnology and Alaska Native Language Center, University of Alaska Fairbanks. Keminsaamelaisten alaryhmä sulautui suomalaisiin 1800-luvun alussa. Kiltinänsaamelaiset, akkalansaamelaiset ja turjansaamelaiset asuvat Venäjällä. Näistä ryhmistä käytetään yhteisnimeä Kuolan saamelaiset. Myös pieni osa kolttasaamelaisista asuu Venäjällä.

Unkarilaiset
Unkarilaiset asuvat Karpaattien altaassa erillään muista suomalais-ugrilaisista kansoista. Unkarilaisia on Unkarin lisäksi runsaasti myös naapurimaissa, erityisesti Romaniassa jossa elää unkarilaisten alaryhmä székelyt.

 Venäjän suomalais-ugrilaiset 
Venäjän suomalais-ugrilaisten kansojen väestökehitys 1926–2010Demoskop Weekly No 543-544
Kansa1926 väestönlaskenta1939 väestönlaskenta1959 väestönlaskenta1970 väestönlaskenta1979 väestönlaskenta1989 väestönlaskenta2002 väestönlaskenta2010 väestönlaskenta  Lkm% Lkm% Lkm% Lkm% Lkm% Lkm% Lkm% Lkm%Suomalaiset (ml. inkeriläiset)134 0890,14%138 9620,13%72 3560,06%62 3070,05%55 6870,04%47 1020,03%34 0500,02%20 2670,01%Karjalaiset (ml. lyydiläiset)248 0170,27%249 7780,23%164 0500,14%141 1480,11%133 1820,10%124 9210,08%93 3440,06%60 8150,04%Vepsäläiset 32 7830,04%31 4420,03%16 1700,01%8 0570,01%7 5500,01%12 1420,01%8 2400,01%5 9360,00%Inkerikot 16 1360,02%7 7200,01%5640,00%5610,00%4490,00%4490,00%3270,00%2660,00%Vatjalaiset 7050,00%          730,00%640,00%Virolaiset (ml. setukaiset)146 0510,16%130 4940,12%78 5560,07%62 9800,05%55 5390,04%46 3900,03%28 1130,02%17 8750,01%Liiviläiset     20,00%     640,00%     Saamelaiset 1 7150,00%1 8280,00%1 7600,00%1 8360,00%1 7750,00%1 8350,00%1 9910,00%1 7710,00%Mordvalaiset 1 306 7981,41%1 375 5581,27%1 211 1051,03%1 177 4920,91%1 111 0750,81%1 072 9390,73%843 3500,59%744 2370,54%Marit 427 8740,46%476 3140,44%498 0660,42%581 0820,45%599 6370,44%643 6980,44%604 2980,42%547 6050,40%Udmurtit (ml. besermanit)514 0050,55%599 8930,55%615 6400,52%678 3930,52%685 7180,50%714 8830,49%640 0280,45%554 5000,40%Komit (ml. komipermjakit)375 2870,40%415 0090,38%424 8100,36%465 5910,36%466 0710,34%483 5780,33%418 6410,29%322 6910,24%Hantit 22 3010,02%18 4470,02%19 2460,02%21 0070,02%20 7430,02%22 2830,02%28 6780,02%30 9430,02%Mansit 5 7540,01%6 2950,01%6 3180,01%7 6090,01%7 4340,01%8 2790,01%11 4320,01%12 2690,01%Unkarilaiset     4 1750,00%6 6810,00%4 3130,00%5 7420,00%3 7680,00%2 7810,00%Nenetsit (ml. enetsit 1926–1979 ja nganasanit 1926–1939)17 5600,02%24 7160,02%22 8450,02%28 4870,02%29 4870,02%34 1900,02%41 3020,03%44 6400,03%Enetsit           1980,00%2370,00%2270,00%Nganasanit      7210,00%8230,00%8420,00%1 2620,00%8340,00%8620,00%Selkupit 1 6300,00%2 6040,00%3 7040,00%4 2490,00%3 5180,00%3 5640,00%4 2490,00%3 6490,00%Yhteensä3 250 7053,50 %3 479 0603,21 %3 140 0882,66 %3 248 3032,51 %3 183 0202,33 %3 223 5192,19 %2 762 9551,92 %2 371 3981,70 %

Venäjän suomalais-ugrilaisten kansojen omia kieliä osaavat 2010Venäjän federaation tilastopalvelu Venäjän federaation tilastopalvelu 
KansaLkmKieliKansasta osaa %Muista kansoista osaaKieltä osaa yhtSuomalaiset20 267Suomen kieli7 18135,43 %31 692	38 873Karjalaiset60 815Karjalan kieli21 01734,56 %4 588	25 605Vepsäläiset5 936Vepsän kieli2 38940,25 %1 224	3 613Inkerikot266Inkeroisen kieli7528,20 %48	123Vatjalaiset64Vatjan kieli1523,44 %53	68Virolaiset17 875Viron kieli6 21634,77 %9 367	15 583Liiviläiset Liivin kieli    Saamelaiset1 771Saamelaiskielet30917,45 %44	353Mordvalaiset744 237Ersän ja Mokšan kielet400 95153,87 %30 741431 692Marit547 605Marin kieli367 73267,15 %20 457388 189Udmurtit554 500Udmurtin kieli298 62853,86 %25 710	324 338Komit322 691Komin kieli197 18261,11 %22 023	219 205Hantit30 943Hantin kieli9 29030,02 %294	9 584Mansit12 269Mansin kieli8757,13 %63	938Unkarilaiset2 781Unkarin kieli1 42251,13 %5 466	6 888Nenetsit44 640Nenetsin kieli20 59146,13 %1 335	21 926Enetsit227Enetsin kieli4318,94 % 43Nganasanit862Nganasanin kieli9811,37 %27	125Selkupit3 649Selkupin kieli99627,30 %27	1 023Yhteensä2 371 398 1 335 01056,30 %153 159	1 488 169

Väestönlaskentatietojen perusteella Venäjän suomalais-ugrilaiset kansat näyttävät joutuneen demografiseen syöksykierteeseen. 1970–2010 itsensä suomalais-ugrilaisiksi ilmoittaneiden yhteismäärä on laskenut 3,25 miljoonasta 2,37 miljoonaan eli 27 %. Kehitys on kuitenkin alkanut jo paljon aikaisemmin. Stalinin vainojen aikana suomalais-ugrilaisia kieliä käyttänyt älymystö tuhottiin, ja Hruštšovin aikana ajettiin vähemmistökielinen koulutus alas. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeiset talousvaikeudet ovat myös vaikeuttaneet Venäjän vähemmistökansojen kielen ja kulttuurin asemaa. Omakielisen kirjallisuuden julkaisemisen vähenemistä kuvaa se, että kominkielisiä kirjoja ilmestyi 1930-luvulla vuosittain 200, 2000-luvun alkuvuosina enää parikymmentä, osin ulkomaisella tuella.

Vuonna 2010 Venäjän suomalais-ugrilaisiin kansoihin kuuluviksi ilmoittautuneista keskimäärin vain vähän yli puolet ilmoitti osaavansa kansan omaa kieltä. Lisäksi ilmoitus kielen osaamisesta ei tarkoita että henkilö puhuisi sitä äidinkielenään.

Vielä 1920-luvulla läntisiin suomalais-ugrilaisiin kansoihin kuuluvia suomalaisia ja virolaisia asui Venäjällä yhteensä yli 280 000. Viimeisimmässä väestönlaskennassa 2010 näiden kansojen yhteismäärä oli pudonnut vain noin 38 000:een. Tärkeä syy tähän kehitykseen on venäläistymisen lisäksi ollut muuttoliike Suomeen ja Viroon. Hyvin merkittävä Venäjän suomalaisten lukumäärän romahdukseen vaikuttanut tekijä on myös se, että valtaosa Pietarin ympäristössä eläneistä Inkerin suomalaisista eli inkeriläisistä hajotettiin toisen maailmansodan jälkeen eri puolille Neuvostoliittoa. Suuri osa heistä hakeutui lopulta Viroon ja Karjalan tasavaltaan.

Karjalaisten perinteisiä asuma-alueita ovat Karjalan tasavalta ja Tverin alue. Tverin alueelta karjalaiset ovat väestönlaskentatietojen perusteella lähes hävinneet, vaikka heitä oli 1920-luvulla siellä vielä lähes 150 000. Karjalaiset jaetaan perinteisesti kolmeen ryhmään: varsinaiskarjalaisiin, aunuslaisiin eli livviläisiin ja lyydiläisiin. Varsinaiskarjalaiset voidaan lisäksi jakaa edelleen vienankarjalaisiin, eteläkarjalaisiin ja niin sanottuihin tytärkarjalaisiin (tihvinänkarjalaiset, tverinkarjalaiset, valdainkarjalaiset).

Mordvalaiset ovat suurin Venäjän suomalais-ugrilaisista kansoista ja aikaisemmin heitä oli jopa enemmän kuin virolaisia. Väestönlaskennassa mordvalaisiksi ilmoittautuneiden määrä on kuitenkin 40 vuodessa 1970–2010 vähentynyt 1,17 miljoonasta 744 000:een. Mordvalaisten asuma-alue Volgan seudulla on äärimmäisen hajanainen ja vain melko pieni osa kansasta asuu Mordvan tasavallassa. Mordvalaiset jakautuvat kahteen ryhmään, ersäläisiin ja mokšalaisiin. Näillä ryhmillä ei historiallisesti edes ollut omaa yhteistä nimeä. 

Marien tärkeimmät perinteiset asuma-alueet ovat Marin tasavalta ja Baškortostan Volgan alueella. Kansa käsittää kolmeen ryhmää, niittymarit, itämarit ja vuorimarit.

Udmurttien perinteinen asuma-alue on Udmurtian tasavalta Volgan sivujoen Kaman varrella. Udmurteista asuu suurempi osa omassa tasavallassaan kuin muista Venäjän suomalais-ugrilaisista kansoista. Besermanit ovat turkkilais-kansoilta vahvoja vaikutteita saanut udmurttien alaryhmä.

Komien perinteisiin asuma-alueisiin kuuluvat Komin tasavalta Petšora-joen alueella sekä Permin aluepiiri. Permin aluepiirissä asuvat komipermjakit muodostavat komien alaryhmän.

Lähellä häviämistä ovat vatjalaiset, inkerikot, enetsit ja nganasanit. Myös vepsäläiset, Venäjän saamelaiset, selkupit, hantit, mansit ja nenetsit ovat vaarassa, vaikka hantien, mansien ja nenetsien lukumäärät ovatkin viime väestönlaskennoissa nousseet. Todennäköisesti syynä ovat olleet toiveet saada erilaisia tukia ilmoittautumalla alkuperäiskansan jäseneksi.

Venäjän suomalais-ugrilaiset kansat alueittain 2010Demoskop Weekly No 545-546
Alue Väestö-yht Venäläiset % Muut-kans % SuomUgr % Suom Karj Veps Inke Vatj Viro Saam Mord Mari Udmu Komi Hant Mans Unka Nene Enet Ngan SelkAdygeia439 996270 71461,53 %168 56038,31 %7220,16 %155000312214130222874381000Altai206 168114 80255,68 %91 17544,22 %1910,09 %20000110683151234010000Altain aluepiiri2 419 7552 234 32492,34 %180 7547,47 %4 6770,19 %422720024012 976515634182214285000Amurin alue830 103775 59093,43 %53 1656,40 %1 3480,16 %41000036053336028466812422000Arkangelin alue1 185 5361 122 17394,66 %60 0445,06 %3 3190,28 %6917818106635324614361 0198111516000Astrahanin alue1 010 073618 20461,20 %390 52138,66 %1 3480,13 %2171005406583381469711222000Baškortostan4 072 2921 432 90635,19 %2 493 37261,23 %146 0143,59 %5327400219220 300103 65821 4822061010358000Belgorodin alue1 532 5261 404 65391,66 %126 7128,27 %1 1610,08 %2841110055239215421217674754000Brjanskin alue1 278 2171 210 13694,67 %67 6075,29 %4740,04 %62410041013889897130100002Burjatia972 021630 78364,89 %340 19335,00 %1 0450,11 %16131003304352142505724136001Dagestan2 910 249104 0203,57 %2 806 03996,42 %1900,01 %2300060663357111155000Habarovskin aluepiiri1 343 8691 183 29288,05 %157 62611,73 %2 9510,22 %23231008921 702431504121167246002Hakassia532 403427 64780,32 %102 55119,26 %2 2050,41 %811300021901 1244442121030132003Hanti-Mansia1 532 243973 97863,57 %506 53533,06 %51 7303,38 %1377580012424 9367 2893 0984 49819 06810 977531 4380027Ingušia412 5293 2150,78 %409 28899,21 %260,01 %010001097710000000Irkutskin alue2 428 7502 144 07588,28 %279 60711,51 %5 0680,21 %11655171015322 1199311 182411216427014Ivanovon alue1 061 651962 21990,63 %96 4219,08 %3 0110,28 %14410204201 24371539852285192000Jamalin Nenetsia522 904312 01959,67 %160 07830,61 %50 8079,72 %78233106111 2572 0785835 2709 4891663529 772201 988Jaroslavlin alue1 272 4681 172 18892,12 %98 6917,76 %1 5890,12 %557523095156425424027322158000Juutalaisten autonom. alue176 558160 18590,73 %16 0349,08 %3390,19 %30000801796370150000001Kabardi-Balkaria859 939193 15522,46 %666 26477,48 %5200,06 %6100003302825679391392000Kaliningradin alue941 873772 53482,02 %166 49217,68 %2 8470,30 %63110192018511 600310261243113813000Kalmukia289 48185 71229,61 %203 35970,25 %4100,14 %40000730849990503223000Kalugan alue1 010 930869 03185,96 %140 11913,86 %1 7800,18 %20374004201 06622721415405110000Kamtšatkan aluepiiri322 079252 60978,43 %68 14321,16 %1 3270,41 %1070004106302223088662105000Karatšai-Tšerkessia477 859150 02531,40 %327 57168,55 %2630,06 %63000420673756422062000Karjala643 548507 65478,88 %76 92411,95 %58 9709,16 %8 57745 5703 423190156853424218223261164000Kemerovon alue2 763 1352 536 64691,80 %218 5927,91 %7 8970,29 %166131451053803 9321 0441 6113771152420010Kirovin alue1 341 3121 199 69189,44 %96 4847,19 %45 1373,37 %2133300119239829 59813 6431 2441452926002Komi901 189555 96361,69 %135 75515,06 %209 47123,24 %112180232015111 4622 2801 594203 00748894503006Kostroman alue667 562622 44493,24 %44 2376,63 %8810,13 %19321002612581871851542088000Krasnodarin aluepiiri5 226 6474 522 96286,54 %693 95113,28 %9 7340,19 %113108100066863 1511 9702 3821 15431191069007Krasnojarskin aluepiiri2 828 1872 490 73088,07 %319 61911,30 %17 8380,63 %303687402 34624 2953 3142 032467146383 633221807281Kurganin alue910 807823 72290,44 %84 1629,24 %2 9230,32 %14162003306913111 5792062413724012Kurskin alue1 127 0811 036 56191,97 %90 0067,99 %5140,05 %121810027019979776852223001Leningradin alue1 716 8681 485 90586,55 %219 25512,77 %11 7080,68 %4 3661 3451 38016933772171 46575575456511123923011Lipetskin alue1 173 5131 086 08592,55 %86 7357,39 %6930,06 %17260003202531201198359272000Magadanin alue156 996127 93681,49 %28 67418,26 %3860,25 %15600036012190752901121000Mari696 459313 94745,08 %88 66812,73 %293 84442,19 %717300232862290 8631 9321174436001Mordva834 755443 73753,16 %57 5596,90 %333 45939,95 %1313200150333 112153106393020001Moskova11 503 5019 930 41086,33 %1 549 06613,47 %24 0250,21 %38835824701 072517 0952 1001 820720481632345022Moskovan alue7 095 1206 202 67287,42 %867 93812,23 %24 5100,35 %14627216013671118 6782 5551 55370925813928002Murmanskin alue795 409642 31080,75 %144 66818,19 %8 4311,06 %2731 37682401031 5991 6258525991 7279330149000Nenetsia42 09026 64863,31 %4 1329,82 %11 31026,87 %02000202184733 6231007 504000Nižni Novgorodin alue3 310 5973 109 66193,93 %174 0885,26 %26 8480,81 %426960087519 1386 41568536982174001Novgorodin alue634 111560 28088,36 %72 45711,43 %1 3740,22 %194183103017183861051461456196001Novosibirskin alue2 665 9112 365 84588,74 %295 44911,08 %4 6170,17 %12013100089121 4861 111647244311617110018Omskin alue1 977 6651 648 09783,34 %323 87016,38 %5 6980,29 %202511002 08201 20954176371060262721023Orenburgin alue2 033 0721 519 52574,74 %472 36423,23 %41 1832,03 %252910079038 6829001 0431781122274002Orjolin alue786 935739 01993,91 %47 3786,02 %5380,07 %81420018118785115981072000Penzan alue1 386 1861 165 66884,09 %165 25311,92 %55 2653,99 %233120026054 7031772008522122000Permin aluepiiri2 635 2762 191 42383,16 %335 65012,74 %108 2034,11 %1066760010111 4314 12120 83481 44027231526005Pietari4 879 5663 908 75380,10 %958 95719,65 %11 8560,24 %2 5591 39627137261 534372 3371 0221 0771 20487351071092115Pihkovan alue673 423616 43291,54 %55 3668,22 %1 6250,24 %212100920625322610712619731130001Pohjois-Ossetia-Alania712 980147 09020,63 %565 54779,32 %3430,05 %6500032011684572412160000Primorjen aluepiiri1 956 4971 675 99285,66 %276 29214,12 %4 2130,22 %251580023902 2237766931421346212010Rjazanin alue1 154 1141 026 91988,98 %120 95110,48 %6 2440,54 %21381002815 56421424611350121000Rostovin alue4 277 9763 795 60788,72 %473 88411,08 %8 4850,20 %6590111017052 1981 9872 4111 31521418323001Saha (Jakutia)958 528353 64936,90 %602 24062,83 %2 6390,28 %126174005301 523455290117551823012Sahalinin alue497 973409 78682,29 %85 93517,26 %2 2520,45 %1052004201 6662222315212163000Samaran alue3 215 5322 645 12482,26 %499 84815,54 %70 5602,19 %72107700250065 4472 9821 2373761812439000Saratovin alue2 521 8922 151 21585,30 %354 82114,07 %15 8560,63 %5236300157110 9172 9271 345308449011001Smolenskin alue985 537893 67590,68 %90 7589,21 %1 1040,11 %163820042143721521012422123000Stavropolin aluepiiri2 786 2812 232 15380,11 %550 69219,76 %3 4360,12 %404020033931 2505447593321021049002Sverdlovskin alue4 297 7473 684 84385,74 %566 22613,17 %46 6781,09 %1198283027516 30323 80113 8081 77313825153520110Taka-Baikalian aluepiiri1 107 107977 40088,28 %128 47911,60 %1 2280,11 %913100260429349336453267002Tambovin alue1 091 9941 037 09794,97 %54 3174,97 %5800,05 %81710026032674684610121000Tatarstan3 786 4881 501 36939,65 %2 222 95158,71 %62 1681,64 %397320093019 15618 84823 45945128314200Tjumenin alue1 340 6081 066 06679,52 %266 88719,91 %7 6550,57 %873011019701 2511 6751 4171 322720471224110050Tomskin alue1 047 394922 72388,10 %119 25511,39 %5 4160,52 %311600052831 1095901 08111871822145001 181Tšeljabinskin alue3 476 2172 829 89981,41 %627 78918,06 %18 5290,53 %12862710353412 1472 8262 42248830222910000Tšetšenia1 268 98924 3821,92 %1 244 30698,05 %3010,02 %310000308111467162021002Tšukotka50 52625 06849,61 %25 20549,89 %2530,50 %130001041152201111022000Tšuvassia1 251 619323 27425,83 %911 09672,79 %17 2491,38 %182800022113 0143 64833216411271001Tulan alue1 553 9251 462 18494,10 %90 2545,81 %1 4870,10 %163960042185215918315460281000Tuva307 93049 43416,05 %258 32083,89 %1760,06 %0200045056323370010000Tverin alue1 353 3921 172 00786,60 %171 40012,66 %9 9850,74 %1347 39482123641 21943530021262293000Udmurtia1 521 420912 53959,98 %186 64612,27 %422 23527,75 %32160014909138 067412 69543211754003Uljanovskin alue1 292 799901 27269,71 %351 04427,15 %40 4833,13 %1729400211438 9776583671956393000Vladimirin alue1 443 6931 288 71689,27 %150 28010,41 %4 6970,33 %30458004312 57076674945355210001Volgogradin alue2 610 1612 309 25388,47 %291 47411,17 %9 4340,36 %525250114012 2734 2332 15040015647140432Vologdan alue1 202 4441 112 65892,53 %87 8997,31 %1 8870,16 %16714941201608283192218353332315000Voronežin alue2 335 3802 124 58790,97 %209 2688,96 %1 5250,07 %163210073278525319913421178011Yhteensä142 856 536111 016 89677,71 %29 468 24220,63 %2 371 3981,66 %20 26760 8155 9362666417 8751 771744 237547 605554 500322 69130 94312 2692 78144 6402278623 649

 Katso myös 

 Suomalais-ugrilaiset kansat – mitä, missä, milloin, miksi

 Lähteet 



 Viitteet 

 Kirjallisuutta 






 Aiheesta muualla 

 Suomalais-ugrilaiset kielet ja niiden puhujat . M. A. Castrénin seura.
 Alkukoti . Suomalais-ugrilaisiin kieliin ja kansoihin keskittyvä lehti.


Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit