Yrjö Kivimies

Yrjö Armas Kivimies (alk. Uuno Armas MattilaKuka kukin on 1978, s. 395. Helsinki 1978. ; 8. joulukuuta 1899 Joensuu – 18. maaliskuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, kriitikko, kolumnisti ja kääntäjä, jonka tunnetuin teos oli 1937 ilmestynyt Pidot Tornissa.

Henkilöhistoria
Kivimiehen vanhemmat olivat urakoitsija Enok Mattila ja Maria Paavola ja puoliso vuodesta 1949 Kaarina Saarnivaara. Päästyään ylioppilaaksi hän osallistui 1919 vapaaehtoisena Viron vapaussotaan, ja näistä kokemuksistaan hän kirjoitti vuonna 1921 ilmestyneen esikoisteoksensa Sotureita. Kivimies opiskeli jonkin aikaa Helsingin yliopistossa mutta ryhtyi sitten vapaaksi toimittajaksi. Toimittajanuransa aikana hän kirjoitti kolumneja noin 50 eri nimimerkillä lehtiin Uusi Suomi, Suomen Kuvalehti, Kuva ja Seura. 

1930-luvulla Kivimies työskenteli jyväskyläläisessä Gummeruksen kustannusliikkeessä. Hän kokosi vuonna 1937 helsinkiläisen Hotelli Tornin kabinettiin joukon nuoremman polven suomalaisia älymystön edustajia keskustelemaan silloin ajankohtaisista aiheista, kuten suomalaisen kansanluonteen myytistä, naapuruussuhteista ja erilaisten kansojen yhteiselosta. Näiden keskustelujen pohjalta Kivimies julkaisi samana vuonna kirjan Pidot Tornissa, jossa keskustelijat esiintyivät salanimillä. Kivimies itse esiintyi kirjassa nimellä "konservatiivi". Muita keskustelijoita olivat Martti Haavio (dosentti), Tatu Vaaskivi (kirjailija), Lauri Viljanen (esteetikko), Niilo Mäki (filosofi), Helvi Hämäläinen (pikku rouva), Esko Aaltonen (lehtimies), Sakari Pälsi (suuri tuntematon), Kustaa Vilkuna (kansatieteilijä), Lauri Hakulinen (kielimies), Kaarlo Marjanen (kriitikko), Olavi Paavolainen (kulttuurimatkailija), Jussi Teljo (pessimisti), Matti Kurjensaari (radikaali) ja Urho Kekkonen (ministeri).Vesikko, Antti: Kansakunnan resonoivat muistot: Olavi Paavolaisen jatkosodan päiväkirja Synkkä yksinpuhelu I–II (1946) kansallisen identiteettiprojektin uudelleenarviona. Valtio-opin pro gradu -tutkielma, Yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitos, Jyväskylän yliopisto 2011. (Tornin pitojen osanottajalista s. 63.) Pitojen keskusteluissa tuotiin esille uusia ajatuksia, mutta keskusteluissa näkyi myös kansalliskiihko sekä epäluuloinen suhtautuminen vasemmistolaisiin ajatuksiin ja suuriin kansanjoukkoihin. Pidot Tornissa -kirjan perinteitä jatkoivat myöhemmin Eino S. Repo kirjallaan Toiset pidot Tornissa (1954) ja Erno Paasilinna kirjoillaan Pidot Aulangolla (1963) ja Pidot Suomessa (1972).

Sodan jälkeen Kivimies toimi Suomalainen Suomi -lehden toimittajana 1946–1948. Hän sai Turun yliopiston filosofian kunniatohtorin arvon 1960.Otavan Suuri Ensyklopedia 11, s. 8698. Helsinki 1982. 

Kirjallinen tuotanto
Kivimies suomensi 1920-luvulta alkaen muun muassa Rudyard Kiplingin, Mark Twainin, Edgar Allan Poen, Edgar Wallacen ja Honoré de Balzacin teoksia. Hän matkusti 1926 Tahko Pihkalan kanssa Yhdysvaltoihin, jossa he muun muassa ajoivat ostamallaan Nash-merkkisellä autolla 4 500 mailin matkan Chicagosta Iowa Cityyn ja sieltä Fort Benningin ja Augustan kautta New Yorkiin. Matkakokemuksista Kivimies kirjoitti suositun kirjan ”Tahkon” mukana jenkkien maassa (1928).

Kivimies kirjoitti 1930-luvulla elokuvakäsikirjoituksia, joita hänen ystävänsä elokuvaohjaaja Teuvo Tulio ohjasi elokuviksi. Taistelu Heikkilän talosta (1936) pohjautui Johannes Linnankosken novelliin ja Nuorena nukkunut (1937) taas F. E. Sillanpään romaaniin. Jälkimmäisestä Kivimies jätti pois kaikki Sillanpään romaanissa olleet viittaukset Suomen sisällissotaan, sillä aihe oli vielä 1930-luvun lopulla hyvin arka. 

Kivimies julkaisi myös synonyymisanakirjan Synonyymisanasto (1946) ja fraasisanakirjan Näinkin voi sanoa (1964). 1950-luvulla hän tuli tunnetuksi uusien modernististen kirjallisuusvirtauksien vastustajana. 

 Teokset 
 Sotureita: Kertomuksia ja kuvauksia Viron retkeltä. WSOY 1923
 "Tahkon" mukana jenkkien maassa. Tahkon ja Esko Topiaanpojan matkoja, seikkailuja ja mietteitä, matkakirja. WSOY 1928
 Sentaattorin sankarityö. Gummerus 1931
 Pidot Tornissa. Gummerus 1937
 Tyhmyydestä sakotetaan. 1937 (salanimellä Kirso)
 Toisen asteen ihmisiä, romaani. Gummerus 1938
 Kaksikymmentä: Novellikokoelma. Suomen Kirja 1943
 Neuvostokasvatti, desantti Kerttu Nuortevan elämäkerta, 1944 (salanimellä Irja Niemi)
 Synonyymisanasto. Suomen Kirja 1946 
 Suomen Marsalkka tuokiokuvina. Karhu 1951
 Kantaäidin kylkiluu ja muita senttauksia. 1953
 Eilispäivän maailma värikuvina. Tammi 1958 (tekijät Sven Palme, Åke Meyerson, Yrjö Kivimies)
 Neljäkymmentäneljä pakinaa. Tammi 1959
 Näinkin voi sanoa: Suomen kielen fraseologiaa. Tammi 1964
 Valitut 1–2. 1964–1965
 Synonyymisanasto (7. painos). Otava 1974 

 Elokuvakäsikirjoitukset 
 Taistelu Heikkilän talosta, ohjaus Teuvo Tulio. 1936 (pohjana Johannes Linnankosken novelli)
 Nuorena nukkunut, ohjaus Teuvo Tulio. 1937 (pohjana F. E. Sillanpään samanniminen romaani)
 Kiusaus, ohjaus Teuvo Tulio. 1938 (pohjana ilmoitettiin olleen Teuvo Mannilan (Teuvo Tulio?) romaanikäsikirjoitus Kymmenes käsky (1937)Elonet)
 Laulu tulipunaisesta kukasta, ohjaus Teuvo Tulio. 1938 (pohjana Johannes Linnankosken samanniminen romaani)
 Varaventtiili, ohjaus Valentin Vaala. 1942 (pohjana Hilja Valtosen romaani Nuoren opettajattaren varaventtiili (1926))

 Palkinnot 
 Suomalaisen Suomen kirjallisuuspalkinto, 1942
 Linnankoski-palkinto, 1956
 Mikael Agricola -palkinto, 1959

 Lähteet 
 Petri Liukkonen, Yrjö Kivimies Authors' Calendar

Viitteet

Aiheesta muualla



Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset matkakirjailijat
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat
Luokka:Suomalaiset kolumnistit
Luokka:Suomentajat
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Pakinoitsijat
Luokka:Suomalaiset kirjallisuuskriitikot
Luokka:Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Luokka:Mikael Agricola -palkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1899 syntyneet
Luokka:Vuonna 1980 kuolleet