Avaris

Avaris tai Auaris ( tai ; myös )Salonen, Armas I.: ”Egypti”, teoksessa  eli Hut-waret () oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Sethroiteen nomokseen. Nimen perusteella kyseessä on mahdollisesti sama paikka kuin Pa-awi-en-Auris (), joka tunnetaan muuten huonosti.

 Maantiede 

Avaris sijaitsi Niilin suiston itäosassa Niilin Pelusiakos-suuhaaran eli Pelusionin suuhaaran lähellä. Kaupungin arkeologinen kohde ja tell eli rauniokumpu tunnetaan nimellä Tell el-Dab'a. Se sijaitsee koilliseen nykyisestä Kairosta.

 Historia 

Ensimmäinen suunniteltu asutus Avariksen paikalla vaikuttaa perustetun Amenemhet I:n ajalla n. 1963–1934 eaa. Jo ennen tätä paikalla on ollut Meryibre Khety I:n tila ja omistuksia noin 2160 eaa. Noin 1872–1853 eaa. paikalle rakennettiin Amenemhet I:n muistotemppeli. 12. dynastian aikana noin 1985–1773 eaa. alueelle asettui paljon syyrialais-palestiinalaista väestöä, ja kaupunki laajeni huomattavasti. Asukkaat toimivat egyptiläisten palveluksessa muun muassa sotilaina, kauppiaina ja käsityöläisinä.

pienoiskuva|vasen|Aasialaisperäisen virkamiehen patsaan pää Avariksesta.
Merkittävimmillään Avaris oli Egyptin toisella välikaudella eli noin 1650–1550 eaa. eli 16. ja 17. dynastian aikana. Se toimi Egyptiä tuohon aikaan hallinneiden aasialaisten paimentolaisten hyksojen vahvasti linnoitettuna pääkaupunkina. Kaupunki kasvoi tuona aikana edelleen. Hyksojen pääkaupunkina Avariksen mainitsevat Manetho ja Josephus sen kreikkalaisella nimimuodolla Auaris.Manetho: Egyptin historia (Aigyptiaka) 78, 86; Josephus: Apionia vastaan (Contra Apionem) 1.14, 1.26, 1.28, 1.33 (engl. käännös). Egyptinkielinen sana waret (wꜥrt) voi tarkoittaa sekä ’jalkaa’ että ’pakenemista’, ja siksi kaupungin egyptinkielinen nimi Hut-waret on tulkittu sekä muodossa ”Jalan talo”, mikä saattoi viitata Osiriksen jalkaan, että ”Pakenemisen talo”.

pienoiskuva|vasen|Ennallistus Avariksen niin kutsutusta palatsista G.
Egyptiläiset valloittivat alueen ja tuhosivat kaupungin Ahmosen aikana vuonna 1530 eaa. Tuon jälkeen suuri osa asutuspaikasta hylättiin. Avaris kuitenkin jatkoi merkittävänä kauppapaikkana ja tukikohtana tämän jälkeenkin, ja se oli aikansa Egyptin merkittävin satama. 12. dynastian aikana, tarkemmin Thutmosis III:n ja Amenhotep II:n aikana, paikalle rakennettiin palatsikompleksi. Alueella oli myös sotilas- ja laivastotukikohdat, ja tuon ajan lähteissä mainittu paikannimi Peru-nefer viittaa todennäköisesti samaan paikkaan. Horemhebin aikana aiempien rakennusten paikalle rakennettiin linnoitus, jonka tarkoituksena oli puolustautuminen heettiläisiä vastaan. Ramses II:n pääkaupunki Pi-Ramses, joka oli olemassa noin vuosina 1275–1060 eaa., rakennettiin Avariksen lähelle.

Myöhempinä aikoina kaupungin paikalta vietiin rakennusmateriaalia ja veistoksia Tanikseen, Bubastikseen ja Leontopoliihin. Kaupungin paikalla on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuosina 1885, 1941–1942, 1951–1954 ja 1966–1969 sekä vuodesta 1975 eteenpäin. Vuodesta 1966 lähtien kaivauksia ovat suorittaneet itävaltalaiset arkeologit.

 Rakennukset ja löydökset 
pienoiskuva|Ennallistus eräästä Avariksen minolaisesta seinämaalauksesta. Iraklionin arkeologinen museo.

Kaupungin jäännökset ovat nykyisin osaksi paikalla olevan kylän ja maanviljelysmaiden alla. Kaupungista on saatu tutkakuvia, joista erottuu muun muassa sataman paikka, katuverkostoa, taloja ja hautoja.

12. dynastian aikaisia palatseja on tunnistettu kolme. Niiden kokonaispinta-ala oli noin 5,5 hehtaaria. Niistä kaksi, niin kutsutut palatsit F ja G, oli koristeltu minolaisilla freskoilla, mikä kertoo yhteyksistä Kreetalle. Freskot tunnetaan Tell el-Daban minolaisina seinämaalauksina.

Rauniokummulla on myös Pi-Ramseksen kaupungin eteläisimpien osien jäänteitä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Muinaisen Egyptin kaupungit