Avolouhos

Avolouhos on kaivos, josta louhinta tapahtuu maan pinnalla. Avolouhoksessa louhitaan malmia eli metalleja tai arvomineraaleja, mutta myös sivukiviä. Sivukiveä joudutaan yleensä louhimaan enemmän kuin malmia. Sivukivilouhinnan määrän määrää kaivossuunnittelu: mitä syvemmältä malmia aiotaan hakea, sen isommaksi kasvaa sivukiven louhintamäärä. Avolouhoksen maksimisyvyyden määrää toiminnan kannattavuus: tietyn rajan jälkeen on edullisempaa louhia malmi maanalaisesti kuin avolouhintana.

Myös hiiltä on louhittu avolouhoksissa.

Avolouhoksia
 Chilen Atacamassa sijaitseva Chuquicamatan kuparikaivos on maailman suurin avolouhos.
Bingham Canyon, Salt Lake Cityssä, Utahissa Yhdysvalloissa sijaitseva louhos on maailman syvin avolouhos, joka on toiminut jo vuodesta 1906
Kostamuksen avolouhos
 Mätäsvaaran avolouhoksessa Lieksassa on nykyisin muun muassa Lieksan Vaskiviikkojen konserttipaikka
 Elijärven kaivos on esimerkki avolouhoksesta, jonka toiminta on siirtynyt täysin maanalaiseksi. Vastaava siirtymä on tapahtunut useimmilla Suomen maanalaisilla kaivoksilla: toiminta on yleensä alkanut avolouhoksena.
 Siilinjärven kaivos on louhintamäärältään Suomen suurin kaivos. Se tuottaa raaka-ainetta lannoiteteollisuuden tarpeisiin.
 Lahnaslammen kaivos Sotkamossa tuottaa talkkia paperi-, maali- ja muoviteollisuuden tarpeisiin.
 Juuan Nuutajärven vuolukivikaivokset ovat avolouhoksia. Ainakin yksi louhoksista on jo hylätty ja täyttynyt osaksi vedellä.
 Paraisilla  brittiläisen SigmaRocin (2021-) omistama Nordkalk louhii kalkkikiveä.

Aiheesta muualla

Lähteet

*