Hepokatit

Hepokatit (Tettigoniidae) on suorasiipisten heimo, johon kuuluu keskikokoisia tai suurehkoja hyppiviä hyönteisiä. Hepokattien heimoon kuuluu yli 6 400 lajia. Hepokatit eivät samankaltaisesta ulkonäöstään huolimatta ole kovin läheistä sukua heinäsirkkojen kanssa, vaan polveutuvat varhaisemmasta yhteisestä kantamuodosta oikeiden sirkkojen kanssa. Käsiteltäessä ne voivat purra varsin kipeästi.

Ulkonäkö
Hepokatit ovat yleensä vihreitä. Lajien tuntosarvet ovat yleensä vartaloa pidemmät, millä perusteella ne on helppoa erottaa heinäsirkoista, joiden tuntosarvet ovat aina lyhyet. Hepokatin pitkät takajalat ovat tavallisesti reiden ja säären muodostamassa kolmiomaisessa asennossa; heinäsirkat taas pitävät takajalkojaan supussa siten, että reisi ja sääri ovat tiukasti yhdessä. Monet hepokattilajit muistuttavat ulkonäöltään kasvien lehtiä.

Voimakkailla takaraajoillaan hepokatit voivat tehdä pitkiä hyppyjä. Myös hyppylihasten kiinnittymiseltään hepokatit poikkeavat heinäsirkoista.

Hepokateilla on sekä lennin- että peitinsiivet.

Levinneisyys
Hepokatit ovat levinneet laajalle maapallolla. Eniten niitä löytyy tropiikista, mutta myös lauhkealta vyöhykkeeltä voi tavata joitain lajeja.

Lisääntyminen
Hepokattinaaraiden takaruumiin kärjessä on tavallisesti suurikokoinen munanasetin. Naaraat munivat yleensä kasvien varsien ja lehtien sisälle tai pinnalle, joskus myös maahan. Hepokatit eivät muni koskaan munakotelon sisään, toisin kuin heinäsirkat.

Nuoret hepokatit ovat siivettömiä, mutta muutoin aikuisten yksilöiden kaltaisia. Hepokatit aikuistuvat luotuaan nahkansa 5–10 kertaa, mihin kuluu aikaa parista viikosta useaan kuukauteen.

Käyttäytyminen
Hepokateista useimmat ovat kokonaan tai osittain yöeläjiä.

Lähes kaikkien lajien koiraat pystyvät ääntelemään hankaamalla oikean etusiiven takareunaa vasemmassa etusiivessä olevaa hammasriviä vasten. Hepokattien ääntely on erittäin korkeaa ja koostuu pääasiassa ultraäänistä. Joidenkin lajien ääntely on kokonaan ihmisten kuuloalueella, toisten kokonaan sen yläpuolella. Eräiden lajien yksilöt pystyvät synkronoimaan laulunsa, joten syntyy huomattavia ”laulukuoroja”.

Ruokavalio
Hepokatit syövät ravinnokseen kasveja tai pieniä eläimiä. Useimmat lajit kumpiakin. Eläimistä hepokatit voivat syödä toisia hyönteisiä, etanoita tai jopa selkärankaisia, kuten pieniä liskoja tai käärmeitä.

 Suomessa tavatut lajit 
Suomessa tavatut Tettigoniidae -heimon lajit. Paahdehepokatti on luokiteltu vuoden 2019 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa erittäin uhanalaiseksi (EN) ja se on myös rauhoitettu Ahvenanmaan maakunnassa 1. marraskuuta 2023 alkaenLandskapsförordning (2023:88) om naturvård. Bilaga A – Djur  (viitattu 2.3.2024).

Alaheimo Decticinae
Decticus verrucivorus – niittyhepokatti
Metrioptera brachyptera – kanervatöpökatti
Roeseliana roeselii – heinätöpökatti
Pholidoptera griseoaptera – pensashepokatti
Platycleis albopunctata – paahdehepokatti (EN)
Alaheimo Conocephalinae
Conocephalus dorsalis – kaislahepokatti
Conocephalus fuscus – koonihepokatti
Alaheimo Phaneropterinae
Phaneroptera falcata – sirppihepokatti
Leptophyes punctatissima – puistohepokatti
Alaheimo Tettigoniinae
Tettigonia cantans – idänhepokatti
Tettigonia viridissima – lehtohepokatti
Alaheimo Meconematinae
Meconema thalassinum – tammihepokatti

Lähteet


Tettigoniidae
ITIS: Tettigoniidae 

 Viitteet 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit