Eero Alpi

Eero Johannes Alpi (alkujaan Toivonen, 15. lokakuuta 1885 Hämeenkyrö – 24. heinäkuuta 1933 HelsinkiEero Alpi. Helsingin Sanomat, 25.7.1933, s. 3.) oli suomalainen toimittaja ja näytelmäkirjailija. Alpi käytti nimimerkkejä E.A., Sakari Liekki, S. Salamaa ja Sakari Veikanmaa.Eero Alpi, Aamulehti, 26.07.1933, nro 196, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Henkilöhistoria
Käytyään yhteiskoulua Alpi suoritti koko oppikoulun kurssin, opiskeli estetiikkaa ja teki opintomatkan Ruotsiin.
Alpi työskenteli Helsingin Sanomien toimittajana 1905–1910 ja sitten vuoteen 1914 Kariston kustannusliikkeen kirjallisella osastolla. Vuonna 1918 Alpi perusti Tampereelle Kansan Teatterin ja toimi sitten teatterikiertueiden johtajana 1918–1923. Elämänsä viimeiset kymmenen vuotta Alpi asui Helsingissä, kirjoitti sanoma- ja viikkolehtiin sekä teki näytelmiä etupäässä seuranäyttämöille. Joitain Alpin näytelmiä esitettiin myös vakinaisissa teattereissa ja Kansallisteatterissa. Kirjallisen uransa Alpi aloitti runoilla ja hänen runojaan ilmestyi kolmena vihkona. Näytelmiä hän kirjoitti kolmisenkymmentä. Lisäksi Alpi toimi pakinoitsijana ja kirjoitti lehtiin kirjallisuus- ja teatteriaiheisia artikkeleita. 

Alpi perusti Näyttämötaide- ja Suojeluskuntalaisen lehti-nimiset lehdet ja toimi niiden päätoimittajana. Vuonna 1917 Alpi perusti Tekijän teatteri-nimisen teatteriseurueen, joka esitti ainoastaan Alpin kirjoittamia näytelmiä. Alpi, samoin kuin kaksi muuta hämeenkyröläistä kirjailijaa Kaarle Halme ja U. W. Walakorpi, kirjoitti lukuisia näytelmiä seuranäyttämöitä varten.  Tunnetuin hänen näytelmistään on vuonna 1917 ensi-iltansa saanut ilmestynyt Hallin Janne. Alpi myös suomensi useita teoksia.

Alpin vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Kaarle Toivonen ja Marian Finnberg. Hän on edelleen Suomen ainoa henkilö, jolla on ollut Alpi-sukunimi.

Eero Alpi kuoli heinäkuuussa 1933 47-vuotiaana pitkällisen sairauden jälkeen. Suomen Kirjailjaliiton Eero Alpille hankkima hautakivi paljastettiin 17. joulukuuta 1938 Helsingin Uudella hautausmaalla.Kunnianosoitus kirjailija-vainajille. Aarni Koudan ja Eero Alpin hautakivet paljastettiin eilen, Helsingin Sanomat, 18.12.1938, nro 341, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotHautahaku.fi : Alpi Eero Johannes

 Teoksia
Kajastuksia, runoja. 1904
Aavikon kotka, runoja. 1906
Lumimyrskyssä, yksinäytöksinen näytelmä. 1908
Rautarinnat, juhlaruno Suomen voimistelu- ja urheiluliiton laulu-, soitto- ja voimistelujuhlassa Tampereella toukokuun 28. päivänä 1908.  1908
Rampojen karnevaalit, näytelmä. 1908–1909
Aladdin ja taikalamppu: satunäytelmä lauluineen. 1910 
Hetken kuvia, runoja. 1911
Isäin pahat teot, kolminäytöksinen näytelmä. 1911
Kuhnijat, näytelmä. 1911
Väkevämmän tiellä, kolminäytöksinen näytelmä. 1911
Työ ja rakkaus, yksinäytöksinen näytelmä. 1913
Illan pimetessä, yksinäytöksinen näytelmä. 1914
Hetken huumetta, yksinäytöksinen työväennäytelmä. 1915
Kamreerin koira, yksinäytöksinen  pila. 1915
Palokunnan parhaat, yksinäytöksinen pilakuvaus pikkukaupungista. 1915
Rusthollarin romahdus, yksinäytöksinen näytelmä. 1915
Turkki tulee, näytelmä. 1915
Rantalassa, kolminäytöksinen näytelmä. 1916
Valkoinen varis, yksinäytöksinen leikittely. 1916 
Kohtaloaan pakoon eli velvollisuuksien ristiaallokossa, romaani. Kirjoittaneet Eero Alpi ym. 1918
Hallin Janne, kolminäytöksinen murhenäytelmä. 1920
Lentäviä mietteitä näyttämötaiteen ja seuranäytelmäharrastuksen alalta maassamme. 1923  
Hopeahääpäivänä, näytelmä.  1924 (nimimerkillä S. Salamaa)
Kaunis myllärin leski, näytelmä.  1924 (nimimerkillä S. Salamaa)
Kustannusosakeyhtiö Kirjan näytelmäkirjasto näyttämöllisine ohjeineen seuranäyttelijöille.  1924
Lemmen leikkiä, yksinäytöksinen huvinäytelmä. August Blanchen Naapurit-nimisestä näytelmästä suomeksi mukaillut Sakari Liekki. 1924
Maailman paras mamma!, näytelmä. 1924 (nimimerkillä S. Salamaa) 
Näkymättömät tulet, kolminäytöksinen näytelmä. 1924
Riita ja rakkaus, näytelmä. 1924 (nimimerkillä S. Salamaa)  
Sininen kukka, yksinäytöksinen näytelmä. 1924 
Vesiparantolassa, yksinäytöksinen huvinäytelmä. 1924 (nimimerkillä S. Salamaa)
Alma raukka, yksinäytöksinen ilveily. 1925
Kesävieraat, kaksinäytöksinen huvinäytelmä. 1925
Käärme, yksinäytöksinen  pila. 1925
Ohi houkutusten, näytelmällinen kuvaus nykyisiltä päiviltä. 1925
Uhrilammas, yksinäytöksinen huvinäytelmä. 1925
Korven äänet, näytelmä. 1926
Taiteen lumoissa eli Elinan surma Pöllölässä, näytelmä. 1926
Hän nai tyttärensä: suomalainen mukaelma, näytelmä. 1927 (nimimerkillä Sakari Veikanmaa)
Ihmisten tie, näytelmä. 1927
Lankeemus, näytelmä. 1927
Tuhovalkea, yksinäytöksinen raittiusnäytelmä. 1927
Elämän kahleet, kolminäytöksinen näytelmä. 1928
Kultainen avain, romaani. 1928
Suuri rikos.  1929
Seuranäyttämöiden käsikirja.  1930
Maanpetturit, yksinäytöksinen isänmaallisaiheinen näytelmä. 1931

 Lähteet 

 Suomen kirjailijat-tietokanta 
 Pirkanmaalaista kaunokirjallisuutta – teosluettelo
 Kirjasampo.fi : Eero Alpi

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Eero Alpi : Tässä takavuosina Sillanpäässä - ja nyt taas näihin aikoihin, Suomen Kuvalehti, 19.05.1923, nro 20, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka: Suomalaiset päätoimittajat
Luokka: Suomentajat
Luokka:Vuonna 1885 syntyneet
Luokka:Vuonna 1933 kuolleet