Wiipurilainen Osakunta

Wiipurilainen Osakunta (lyh. WiO; aiemmin myös Viipurilainen osakunta) on vuonna 1653 perustettu Helsingin yliopistossa toimiva osakunta. WiO on suomenkielisistä osakunnista vanhin. Nimestään poiketen osakunnan kanta-alueena on Etelä-Karjalan maakunta.Säännöt  Osakunta, Wiipurilainen Osakunta

Historia
Wiipurilaisen Osakunnan perustamisvuodeksi katsotaan 1653 jolloin professori Martin Stodius nimitettiin inspehtoriksi valvomaan ylioppilaiden käytöstä Turun akatemiassa. Valvottavanaan hänellä oli Wiburgenses, millä nimellä kaikkia itäsuomalaisia opiskelijoita pitkään kutsuttiin.

Osakuntaa ei haitannut se, että suuri osa sen kanta-alueesta kuului Vanhaan Suomeen, alueeseen, joka oli Uudenkaupungin ja Turun rauhoissa luovutettu Venäjälle. Vuoden 1812 alussa Vanha Suomi yhdistettiin Suomen suuriruhtinaskunnan kanssa. Tämän vuoksi osakunnan vuosijuhlapäiväksi valittiin 5. maaliskuuta. Vuonna 1819 osakunnan alueeseen liitettiin Viipurin läänin ohella suuri osa Savoa ja Pohjois-Karjalaa. Osakuntaan liittyivät myös kotipaikkansa perusteella inkeriläiset ja muut Venäjältä tai Baltiasta kotoisin olevat ylioppilaat.

Yliopiston siirryttyä Helsinkiin päätettiin suurimmat osakunnat jakaa pienemmiksi, jotta ylioppilaiden valvonta helpottuisi. Niinpä vuonna 1833 Wiipurilaisesta Osakunnasta erotettiin Savo-karjalainen osakunta. Myöhemmin osakunnasta erosivat ruotsinkieliset ylioppilaat muodostaen Östra Finlands nationin ja kymenlaaksolaiset muodostaen Kymenlaakson osakunnan. Suurin kanta-alueen pienennys tapahtui kuitenkin Suomen luovutettua alueita Neuvostoliitolle. Tämän johdosta osakuntaan liittyvät ylioppilaat ovat nykyisin kotoisin pääasiallisesti nykyisestä Etelä-Karjalasta Lappeenrannasta Parikkalaan sekä siirtokarjalaisten jälkeläisiä ympäri Suomea.

Osakuntalaitos hajotettiin valtiolle vaarallisena vuonna 1853. Wiipurilainen osakunta jatkoi kuitenkin toimintaansa epävirallisena toveripiirinä vuoteen 1868 asti, jolloin osakuntatoiminta jälleen laillistettiin. Vuonna 1850 ideoidun Viipurin pamauksen muiston juhlimisen traditio kehittyi juuri epävirallisena kautena. Nykyään Viipurin pamausta juhlitaan osakunnassa vuosijuhlan rinnalla.

1900-luvulla Wiipurilainen osakunta kunnostautui kotiseudun tutkimustyössä. Osakuntalaiset kuuluivat aktiivisesti Akateemiseen Karjala-Seuraan. Osakunnan kuoro, Wiipurilaisen Osakunnan Laulajat, perustettiin vuonna 1930.

Osakunta kokoontui alun perin yliopistolla tai inspehtorin kotona, mutta jo Turun aikoihin osakunnalla tiedetään olleen huoneisto, sillä osakunnalla oli jo tuolloin kirjasto. Helsingissä osakunta sai käyttöönsä tai vuokrasi huoneistoja Ylioppilastalon valmistumiseen saakka. Vuonna 1911 osakunta muutti Uuteen ylioppilastaloon. Vuodesta 1972 vuoteen 2009 Wiipurilainen Osakunta toimi Liisankadulla Helsingin Kruununhaassa samoissa tiloissa Karjalaisen Osakunnan ja Kymenlaakson Osakunnan kanssa Karjalaisten talossa. Osakunnat pystyivät käyttämään tilojaan vain rajoitetusti naapurien valitusten vuoksi. Helsingin yliopiston ylioppilaskunta päätti maaliskuussa 2006 siirtää Liisankadun osakunnat 210 m²:n tiloihin Domus Gaudiumiin, joka valmistui vuoden 2008 lopulla Leppäsuolle Etu-Töölöön.
Osakunnan historia Osakunta, Wiipurilainen Osakunta
 Osakunnat muuttivat uusiin tiloihin tammikuussa 2009.Historia Osakunta, Kymenlaakson Osakunta

Jäsenet
Osakunnan täysjäseniksi voivat liittyä Helsingin yliopistossa opiskelevat henkilöt. Muissa Helsingin seudun korkeakouluissa tai ammattikorkeakouluissa opiskelevat henkilöt voivat liittyä osakunnan ulkojäseniksi. Liittyminen ei edellytä kotiseututaustaa osakunnan kanta-alueella mutta usealla taustaa on. Osakunnan nauhan värit ovat puna-kelta-sininen. Jäseniä WiOlla on noin 190.

Toiminta
Wiipurilaisen Osakunnan tarkoituksena on yhdistää eteläkarjalaiset ja siirtokarjalaista sukujuurta olevat ylioppilaat sekä vaalia karjalaista kulttuuria ja vanhan äitikaupunkinsa Viipurin henkeä. Osakunta pyrkii herättämään osakuntalaisissa kiinnostusta maakunnallisiin, yhteiskunnallisiin ja kansainvälisiin asioihin, edistämään jäsentensä monipuolista, viihtyisää ja kehittävää harrastustoimintaa sekä parantamaan heidän sosiaalisia olojaan.

Osakuntalehti Willi ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lisäksi julkaistaan vuosittain fuksi-erikoisnumero. Lehden painos on noin 200.Osakuntalehti Willi Osakunta, Wiipurilainen Osakunta

Kerhot
 Wiipurilaisen Osakunnan Laulajat 
 Kyykkäkerho
 Wiipurilaisen Osakunnan Suunnistajat (WOSu)
 Kotiseutukerho Kerhot Osakunta, Wiipurilainen Osakunta
 Seniores Wiburgenses, aktiivisen osakuntatoimintansa lopettaneiden kerho. Seniores Wiburgenses Osakunta, Wiipurilainen Osakunta

Yhteydet muihin opiskelijajärjestöihin

Ystävyysosakunnat Suomessa
Kymenlaakson osakunta
Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta
Östra Finlands Nation 

 Ystävyysosakunnat Ruotsissa 
 Sydskånska Nationen i Lund
 Västmanlands-Dala Nation i Uppsala

 Ystävyysosakunnat Virossa 
 Korporatsioon Amicitia
 Korporatsioon Revelia

Henkilöitä

 Inspehtorit 

 Martti Stodius 1653–1660
 Abraham Thauvonius 1665
 Nils Tunander 1668–1679
 Aksel Kempe 1679–1681
 Juhana Gezelius nuorempi 1681
 Jaakko Flachsenius 1681–1684
 Daniel Achrelius 1684–1689
 Mattias Svederus 1689–1716
 Petter Elfving 1723–1726
 Samuel Schultén 1726–1746
 Henrik Hassel 1746–1775
 Anders Johan Lexell 1775–1779
 Mattias Calonius 1779–1814
 Erik Gabriel Melartin 1814–1825
 Nils Abraham Ursin 1825–1833
 Johan Mattias Sundwall 1833–1835
 Gabriel Rein 1835–1852
 osakunnat kiellettyjä 1852–1868
 Jakob Johan Wilhem Lagus 1868–1881
 August Engelbrekt Ahlqvist 1881–1882
 Otto Donner 1882–1892
 Oskar Emil Tudeer 1892–1907
 Kustavi Grotenfelt 1907–1926
 Ernst Fredrik Nevanlinna 1926–1929
 Viljo Johannes Mansikka 1929–1936
 Rolf Herman Nevanlinna 1936–1941
 Arno Saxén 1942–1952
 Kalle Emil Kallio 1953–1962
 Erkki Kansanaho 1962–1965
 Arno Erik (Erkki) Saxén 1966–1975
 Lauri Otto Saxén 1975–1985
 Eero Juhani Saksela 1986–1994
 Vesa Veikko Majamaa 1994–2010
 Jukka Tuomo Sakari Kola 2010–2013
 Markku Kalervo Löytönen 2014–2020
 Jussi Olavi Pakkasvirta 2020–

 Kunniajäsenet 
Vuosi, jolloin henkilö kutsuttiin kunniajäseneksi, on suluissa:

 Johan Bonsdorff (1818)
 Adolf Ivar Arwidsson (1818)
 Aarne Sihvo (1918)
 Gustaf Komppa (1937)
 Lauri Oskar Theodor Tudeer (1944)
 Rolf Herman Nevanlinna (1946)
 Artturi Ilmari Virtanen (1946)
 Ines Nevanlinna (1951)
 Erik Johannes Lönnroth (1952)
 Pekka Juhana Myrberg (1953)
 Unto Seppänen (1955)
 Emil Vihtori Luukka (1955)
 Tauno Kalervo Nurmela (1963)
 Aukusti Tuhka (1964)
 Arno Erik (Erkki) Saxén (1978)
 Kauko Mikko Sipponen (1978)
 Johannes Virolainen (1982)
 Lauri Otto Saxén (1986)
 Erkki Juhani Pullinen (1988)
 Paavo Antero Liski (1991)
 Risto Sakari Piepponen (1993)
 Eero Juhani Saksela (1995)
 Riitta Maria Uosukainen (1999)
 Simo Sakari Kärävä (2003)
 Marketta Tamminen (2006)
 Meri Helena Ranta (2006)
 Vesa Veikko Majamaa (2010)
 Arvi Kullervo Lind (2013)
 Jukka Tuomo Sakari Kola (2020)
 Irja Kaarina Askola (2020)
 Markku Kalervo Löytönen (2021)

Muita tunnettuja osakuntalaisia
Johan Henrik Cygnaeus
Anders Johan Sjögren
Carl Axel Gottlund
David Emanuel Daniel Europaeus
Carl Immanuel Qvist
Nils Adolf Erik Nordenskiöld
Julius Leopold Fredrik Krohn
Petter Theodor Schwindt
Konrad Viktor ”Konni” Zilliacus
Johan Vilhelm Ronimus
Edvard Vilhelm Ahtia
Gottlieb Eliel Saarinen
Ilmari Johannes Pitkänen
Isak Anton Alfthan
Into Kalervo Auer
Johan Woldemar Hägglund
Väinö Heikki Vainio
Albert (Pertti) Paavilainen
Sulo Kaarlo Haltsonen
Karl Aksel Pohjakallio
Lauri Robert Simonsuuri
Raimo Ilmari Vasama
Alfred Kolehmainen
Nuppu Oinas

Lähteet

 Kirjallisuutta 






Aiheesta muualla
Wiipurilaisen Osakunnan kotisivut

Luokka:Helsingin yliopisto
Luokka:Osakunnat