Trajanuksen forum

Trajanuksen forum () on viimeinen Rooman keisariforumeista. Yhdessä kauppahallien kanssa se on laajin yhtenäinen rakennuskokonaisuus antiikin Roomassa. Torialue oli keisariforumeista viimeinen, suurin ja komein. Sen koko oli niin suuri, että viereiset Augustuksen forum ja Forum Transitorium olisivat mahtuneet sen pihalle. Polkunen 2007, s. 250-251 https://atouchofrome.com/forum-of-trajan-explained.html

pienoiskuva|Keisariforumien kartta
 Historia 

Keisari Trajanus rakennutti forumin Daakiasta vuonna 106 saadun voiton jälkeen. Erään Ostiasta löydetyn kalenterin mukaan forum otettiin käyttöön vuonna 112, kun taas Trajanuksen pylväs kohotettiin torille vuotta myöhemmin vuonna 113. Monumentaalisen forumin rakentamiseksi oli tehtävä laajoja maansiirtotöitä, minkä takia kahdesta Rooman seitsemästä kukkulasta (Collis Quirinalis ja Collis Capitolinus) poistettiin maata. Kaivuutyöt aloitettiin mahdollisesti jo keisari Domitianuksen aikana, kun taas forumin rakentaminen liitettiin arkkitehti Apollodoros Damaskolaiseen. 
 Forum 
 Torialue 

Valmistuttuaan Trajanuksen forum oli kaikista forumeista suurin ja loisteliain. Sen portiikin reunustama aukio oli arviolta 300 metriä pitkä ja 185 metriä pitkä. Aukiolla oli myös kaksi eksedraa ja sen pääsisäänkäynti oli Augustuksen forumin luona. Pääsisäänkäynnin muodosti Trajanuksen riemukaari. Keskellä aukiota oli Trajanuksen ratsastajapatsas ja aukion reunalla oli Basilica Ulpia. Dal Maso, L. B.: Rome Of The Caesars. Bonechi-Edizioni, 1985 s. 63,66

 Basilica Ulpia 
pienoiskuva|Basilica Ulpian ennallistuspiirros, J. Guardet, 1867

Basilica Ulpia oli antiikin Rooman basilikoista suurin. Sen pituus oli 117 metriä, leveys 55 metriä ja sen kullatuilla pronssitiilillä päällystetty katto oli 50 metrin korkeudessa. Nimensä rakennus oli saanut keisarin sukunimestä, joka oli Ulpius. Basilikassa käytiin kauppaa, pidettiin oikeudenkäyntejä ja siellä keisari piti vastaanottoja. Sen valmistuttua Rooman poliittisen elämän painopiste siirtyi vanhalta forumilta Trajanuksen forumille. Basilica Ulpiaa käytettiin mallina myöhäisantiikin kirkkorakennuksille.

Rakennuksen seinät ja pylväät oli valmistettu kallisarvoisesta marmorista. Rahalöydöistä voidaan päätellä, että rakennuksen pääsisäänkäynnin yläpuolella oli nelivaljakkoa esittänyt patsas ja sivuovilla parivaljakkopatsaat. Ne olivat luultavimmin kullattua pronssia. Rakennuksessa oli näytteillä roomalaisten Daakiasta saamaa sotasaalista. Monet basilikan pylväistä ovat yhä tallella alkuperäisillä paikoillaan.   

Rakennus pysyi käytössä vuoden 801 maanjäristykseen saakka, jolloin se romahti. Forumin alue alkoi jäädä pois käytöstä ja raunioitua.  Se alkoi keskiajan loppupuolella täyttyä pienistä asuinrakennuksista jotka määrättiin purettaviksi 1810-luvulla.    

Keskiajalla Basilica Ulpian hienolaatuisia rakennusaineita alettiin järjestelmällisesti käyttää uudisrakennusten tarpeisiin ja aikanaan mahtavasta rakennuksesta jäi jäljelle vain pieni osa. Osa basilikan perustuksista jäi diktaattori Benito Mussolinin vuonna 1932 rakennuttaman Via dei Fori Imperiali -kadun alle. 

Basilica Ulpian restaurointi aloitettiin vuonna 2021. Tuolloin päätettiin laittaa lähes sata vuotta sitten sivuun heitetyt, vihreästä marmorista tehdyt pylväät, takaisin raunioon. Insinöörit liittivät ne graniittipylväiden päälle, jolloin nykyihminen voi hahmottaa, miten korkealla oli rakennuksen toinen kerros. Pylväiden väliin liitettiin pala vanhaa friisiä, joka esittää siivekkäitä härkiä. Friisin puuttuva osa rakennettiin uudelleen. Tämä on yleinen käytänne nykyaikana, jotta katsoja voi päätellä, mikä on alkuperäistä ja mikä nykyaikaista rakennelmaa. Seuraavaksi aiotaan entistää rakennuksen eteläistä portaikkoa käyttäen alkuperäisiä marmoripaloja.    

Hanke on kiistanalainen. Sitä on rahoittaa uzbekkitaustainen oligarkki Ališer Usmanov. Ukrainan sodan alettua vuonna 2022 hänet laitettiin Euroopan Unioinin pakotelistalle. Puolustelijat ovat sanoneet, että asia on merkityksetön, sillä Rooman kulttuuriperintö kuuluu kaikille. 

 Kirjastot 

Basilica Ulpian taakse rakennettiin kaksi kirjastoa. Toinen latinan-, toinen kreikankieliselle kirjallisuudelle. Niiden on ilmoitettu olleen käytössä viellä vuonna 455.  Dal Maso, L. B.: Rome Of The Caesars. Bonechi-Edizioni, 1985 s. 66   

 Kauppahallit 
pienoiskuva|oikea|Trajanuksen kauppahallit, kuva vuodelta 2006.

Forumin vierelle rakennettiin porrasmaisesti nousseet kauppahallit, jotka nousivat kuusi kerrosta toriaukion yläpuolelle.

Sisäänkäyntikerroksessa jaettiin viljaa köyhille perheille. Viiniä, öljyä, vihanneksia ja hedelmiä myytiin ylemmissä kerroksissa. Kolmannen kerroksen tasolla kulki katu, Via Bibertica, jossa oli nykyisiä baareja muistuttavia tabernae-myymälöitä. Ne oli sijoitettu niin, että toritasolla liikkuvat senaattorit ja muut tärkeät henkilöt eivät kuulisi niistä kantautuvaa tavallisen kansan puheensorinaa ja metelöintiä. Kerroksen alkuperäinen lattia on säilynyt.

Neljännessä kerroksessa myytiin mausteita ja pippureita, jotka olivat forumin valmistumisen aikaan kalliita ja eksoottisia. Viidennessä kerroksessa oli köyhiä perheitä avustavien viranomaisten toimistoja ja kuudennessa kerroksessa myytiin kalaa. Kalat myytiin elävinä altaista joista toiseen juoksutettiin vettä akveduktilla ja toiseen oli tuotu merivettä Ostiasta. Nykyään jotkut tutkijat pitävät lähes koko rakennusta virastorakennuksena.

 Trajanuksen pylväs 
pienoiskuva|pysty=0.4|Trajanuksen pylväs

Kauppahallien ohella on jälkimaailmalle parhaiten säilynyt Trajanuksen pylväs. Trajanuksen pylväs esittää Rooman legioonien tekemää Daakian valtausta, joka tehtiin keisari Trajanuksen johdolla vuosina 101-102 ja 105-107. Pylväästä voidaan laskea kaikkiaan 155 sodan eri vaiheita kuvaavaa kohtausta, ja siinä on noin 2500 hahmoa. Hahmot on kuvattu realistisesti, keisari on tunnistettavissa, ja pylvääseen kuvattuja kohtauksia voi pitää roomalaisen reliefi- ja kuvanveistotaiteen suurina mestariteoksina. Pylväs seisoi nykyään kokonaan hävinneiden kirjastorakennusten välissä. Dal Maso, L. B.: Rome Of The Caesars. Bonechi-Edizioni, 1985 s. 53

Jalustan kanssa mitattuna pylvään korkeus on 35 metriä. Se on rakennettu 20 valtavasta Carraran marmorilohkareesta joiden läpimitta on 3,2 metriä ja painoa arviolta 32 metriä. Pylvään huipulla oleva kivi painaa arviolta 53,3 tonnia. Huipulla oli aikoinaan nykyään kadonnut kullattu keisari Trajanuksen patsas. Pylvään alustaan oli sijoitettu keisarin ja hänen vaimonsa nyt hävinneet kullatut tuhkauurnat. Pylvään huipulla on vuodesta 1587 ollut apostoli Pietarin patsas.

Pylvään merkitys muistomerkkinä ymmärrettiin 1500- luvun alkupuolella. Paavi Paavali III määräsi pylvään ympäristön puhdistettavaksi rakennusjätteistä vuonna 1536. Kymmenen vuotta myöhemmin hän palkkasi pylvästä varten kunnossapitäjän.  

 Temppeli 

Kun Trajanus ja hänen vaimonsa Plotina olivat kuolleet, heidät korotettiin jumaliksi. Kulttimenoja varten rakennettiin Trajanuksen seuraajan keisari Hadrianuksen aikana suurikokoinen temppeli. Temppelistä ei ole säilynyt nykyaikaan näkyviä raunioita.

Tutkijat ovat pitkään olettaneet, että nykyinen Palazzo Valentini ja paikalla olevat pienemmät rakennukset on rakennettu temppelin paikalle käyttäen niiden rakentamiseen sen kivimateriaalia. Lisäksi on arveltu, että suurikokoinen graniittipylvään kappale lähellä Trajanuksen pylvästä olisi peräisin temppelistä. Pylvään läpimitta on 2 metriä ja sen pituus marmorikapiteelin kanssa on 2,12 metriä. Nykyisten arkeologisten tutkimusten valossa temppelin sijaintia ei pidetä enää varmana. Itse asiassa arkeologit käyvät nykyään väittelyä temppelin sijainnista.  Palazzo Valentinia tutkittaessa sen perustusten alta on löydetty vuokrakerrostalon, insulan, jäänteitä.  

Jos temppeli olikin eripaikassa kuin on luultu, se on ollut Augustuksen forumille johtavan portin kohdalla. Siinä on ollut todennäköisesti kuusi pylvästä. Jotta se olisi mahtunut tälle paikalle, se oli täytynyt rakentaa kreikkalaiseen tyyliin ilman koroketta.  

Jos temppeli olikin eteläpäädyssä, niin mitä on silloin ollut pohjoispäädyssä? Arvellaan, että paikalla on ollut suurikokoinen porttirakennelma, joka olisi ulkonäöltään ollut Pantheonin eteishallin kaltainen.  

Temppeli hävitettiin keskiajalla, mutta sen omistuskirjoituksen osa on tallella Vatikaanin museossa.  

 Lähteet 



 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Uutta tutkimustietoa (italiaksi): http://www.sovraintendenzaroma.it/content/il-tempio-che-non-c’è
 http://www.cervantesvirtual.com/bib/portal/simulacraromae/roma/fimperial/ftraiano.htm
 http://www.die-roemer-online.de/index.html?/staedte_bauwerke/rom/bauwerke/forum_trajan.html
 http://www.flickr.com/photos/imperial_fora_of_rome/6140219014/in/set-72157600215755762

Luokka:Rooman keisariforumit