Jalkaväkirykmentti 26 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 26 eli ns. Ässärykmentti oli Suomen maavoimien 12. divisioonan yksikkö jatkosodassa.

Rykmentin sotatie kulki Helsingistä Suokumaalta Säiniölle ja Petroskoin tieltä Karhumäkeen.

 Perustaminen 
Jalkaväkirykmentti 26:n upseerit kutsuttiin palvelukseen 16. ja 17. kesäkuuta sekä aliupseerit ja miehistö 18. kesäkuuta 1941 alkaen. Rykmentin joukkojen kokoontumispaikkoina olivat:
Arabian tehtaat; Rykmentin esikunta (E/JR 26) ja 13. ja 14. komppania sekä kolonna (Kol./JR 26)
Viikin latokartano; I Pataljoona (I/JR 26)
Sofianlehdon lastenkoti; II Pataljoona (II/JR 26)
Käpylän kansakoulu; III Pataljoona (III/JR 26)

Perustamisen yhteydessä oli ongelmia joukkojen saapumisen kanssa, koska kesäloma-ajan vuoksi kutsukortit eivät tavoittaneet kaikkia. Kaluston määrä ja laatu oli riittävä.Ässän tie s11

 Keskittäminen 
Yksiköiden vajaista miehistövahvuuksista huolimatta, siirtyi rykmentti 20. - 26. kesäkuuta autokuljetuksin lähelle valtakunnan rajaa Miehikkälän kirkonkylän pohjoispuolelle. Tänne kuljetettiin myös myöhemmin ilmoittautuneet. Jalkaväkirykmentti 26 sai vasta ryhmitysalueella hevoset ja ajoneuvot. Osa saaduista valjaista ja ajoneuvoista oli erittäin huonossa kunnossa.

Rykmentti siirtyi marssien Taavetin asemalle heinäkuun ensimmäisten päivien aikana ja suoritti junamatkan Joutsenoon, mistä marssittiin rajalle. Se ryhmitettiin seuraavasti:
I Pataljoona välille Kuurmanpohja - Kontu
II Pataljoona alueelle Leppälä - Konnunsuo rykmentin reserviksi
III Pataljoona Leppälän itäpuolelle rykmentin reserviksi
Esikunta asettui Leppälään

Reservissä olevat II ja III Pataljoona jatkoivat Miehikkälässä aloitettua koulutusta. I Pataljoonan joukot olivat kaikki asemissa noin kahdeksan kilometrin levyisellä alueella.Ässän tie s13

 Sotatapahtumat 

Jalkaväkirykmentti 26 eteni 21.–30. elokuuta 1941 Imatran eteläpuolelta Viipurin etelä-kaakkoispuolelle (Länsi-Kannaksen valtaus). Tämän hyökkäysvaiheen aikana rykmentti oli siirretty 12. divisioonan alaisuudesta 4. divisioonan alaisuuteen, ja tässä komentosuhteessa se lähetettiin syyskuun alussa Itä-Karjalaan, missä se osallistui mm. Petroskoin valtaukseen johtaneisiin taisteluihin. Joulukuun alussa rykmentti oli mukana Karhumäen valtauksessa, jonka jälkeen miehet kieltäytyivät siirtymästä rintamavastuuseen muualle.

 Uudelleen järjestelyjä ja lakkauttaminen 
Syyskuussa 1941 Jalkaväkirykmentti 26 oli järjestetty kaksipataljoonaiseksi ja Erillinen pataljoona 21 oli toiminut rykmentin kolmantena pataljoonana nimellä (III/JR 26), mutta 6. joulukuuta 1941 sen käskettiin käyttää aikaisempaa nimeään.Suomen sota 1941-1945 ss67

Kaksipataljoonaiseksi supistettu Jalkaväkirykmentti 26 kuului Päämajan suunnittelemiin kotiutettaviin rykmentteihin. Rykmentti kuului II Armeijakunnan alaiseen 4. divisioonaan, mutta siinä tapahtuneen joukkokieltäytymisen vuoksi suurin osa rykmentin henkilöstöä siirrettiin tammikuun puolivälissä 1943 Äänislinnaan VII Armeijakunnan komentajan alaiseksi. Sieltä Jalkaväkirykmentti 26 kotiutettiin Päämajan 5. maaliskuuta 1943 antaman käskyn perusteella.Suomen sota 1941-1945 ss71

 Komentajat 
Rykmentinkomentajina olivat:
everstiluutnantti Sulo Eero Laaksonen 18. kesäkuuta 1941–23. helmikuuta 1942
majuri Paavo Rasi 24. helmikuuta–25. maaliskuuta 1942

 Tunnettuja Ässärykmentin sotilaita 
 Eino Hosia
 Hannes Häyrinen
 Arvid Janhunen
 Kauko Käyhkö
 Väinö Leskinen
 Kaarlo "Kille" Oksanen
 Aarne Saarinen
 Sten Suvio
 Vili Vesterinen

Lähteet

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Ylen Elävä arkisto

Luokka:Jatkosodan suomalaiset jalkaväkirykmentit