Köyhän taivas

Köyhän taivas on Lapinlahden Lintujen kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin huhtikuussa 1994 ja oli ensimmäinen yhtyeen MTV-Musiikille levyttämä albumi. Suuri osa albumin kappaleista oli jo syksyllä 1993 esitetty televisiosarjassa Lapinlahden Linnut Show.

Albumin tuotti pitkäaikainen yhteistyökumppani Pedro Hietanen, mutta tämän osuus oli aiempaa vähäisempi ja taiteellisesta suunnasta vastasivat yhtyeen jäsenet. Musiikki on lähinnä kosketinsoittaja Pekka Hedkrokin säveltämää, mutta myös kitaristi Veli-Pekka ”Puka” Oinonen ja rumpali Hannu Lemola sävelsivät albumille kappaleita. Sanoituksia kirjoittivat kaikki jäsenet, ja tällä kertaa myös Oinonen ja Lemola lauloivat soolokappaleita. Pitkäaikainen laulaja Tapio Liinoja erosi kokoonpanosta pian albumin julkaisun jälkeen ja liittyi yhtyeeseen uudestaan vasta runsaat kymmenen vuotta myöhemmin.

Lama-ajan köyhyyttä käsittelevää Köyhän taivasta on Lapinlahden Lintujen levytyksistä lähimpänä konseptialbumia. Yhtyeen äänimaailma modernisoitui albumilla, jonka äänityksissä hyödynnettiin sekvensserejä. Monissa sävellyksissä on konemusiikin vaikutusta ja syntetisaattorimattoja. Uudistuminen jakoi fanien ja yhtyeen jäsenten mielipiteitä: osa piti uutta suuntaa tervetulleena, toiset arvostelivat yhtyettä autenttisuuden menetyksestä. Kaupallisesti albumi menestyi erittäin hyvin ja toi yhtyeelle kolmannen kultalevyn.

 Albumin vaiheet 

 Tausta 

Rockmusiikkia ja teatteria yhdistellyt ryhmä Lapinlahden Linnut julkaisi 1980-luvun jälkipuoliskolla ja 1990-luvun alussa useita Suomen virallisen listan kärkisijoille nousseita albumeja. Myös yhtyeen Yleisradiolle tekemät TV-sarjat olivat suosittuja.Rossi 2023, s. 170–178, 186–194, 209–212. Helmikuussa 1993 yhtye vietti 10-vuotisjuhlaansa. Vanhalla ylioppilastalolla järjestettiin sarja konsertteja, ja niistä koostettu 45-minuuttinen ohjelma esitettiin MTV3-kanavalla.Rossi 2023, s. 225–226, 228. Huhtikuussa tiedotettiin Lapinlahden Lintujen siirtyneen Yleisradiolta MTV3:lle ja suunnittelevan kanavalle uutta sketsiohjelmaa.Rossi 2023, s. 228. Edeltäjiensä tapaan siitä tuli katsojien parissa suosittu.Rossi 2023, s. 232. Samalla yhtye lähti levy-yhtiö EMIstä ja solmi uuden sopimuksen MTV-Musiikin kanssa. Syynä olivat MTV:n tarjoamat kilpailijoitaan paremmat palkkiot.Rossi 2023, s. 233. Käytännön yhteistyöstä vastasi MTV-Musiikin tuotantopäällikkö Ilkka Vainio.

 Äänitykset 

Lapinlahden Linnut piti ennen uuden albuminsa äänityksiä taukoa konsertoinnista. Yhtyeen pääasiallinen säveltäjä, kosketinsoittaja Pekka Hedkrok käytti vapaa-ajan uuden äänitysteknologian opetteluun. Se heijastui uusiin sävellyksiin, joissa käytettiin sekvensserejä ja muuta digitaalista teknologiaa.Rossi 2023, s. 234. Hedkrok viimeisteli sovitukset kotonaan ennen kuin yhtye äänitti ne studiossa.Lyytinen 2003, s. 122; Rossi 2023, s. 234. Myös konserteissa yhtye alkoi soittaa osan kappaleista ohjelmoitujen taustojen päälle.

Köyhän taivas äänitettiin vuoden 1994 alussa MTV:n uudella studiolla Ilmalassa, jossa Lapinlahden Linnut sai käyttöönsä aiempia albumejaan nykyaikaisempaa musiikkiteknologiaa. Yhtyeen edellisten levytysten tapaan Köyhän taivas nauhoitettiin kuitenkin vielä analogisesti.Rossi 2023, s. 264. Yhtyeen ilmapiiri oli vielä äänitysten aikaan hyvä. Vainio ei osallistunut studiotyöskentelyyn, sillä hän luotti kokeneen yhtyeen ammattitaitoon. Hän teki kuitenkin jäsenten kanssa yleisempiä suunnitelmia.

Albumin sanoitukset ja sävellykset olivat yhtyeen omaa tuotantoa. Taiteellisina johtajina toimivat perustajajäsenet Timo Eränkö ja Heikki ”Hiski” Salomaa. Vainio oli kirjoittanut sanoituksia useille tuottamilleen esittäjille, muiden muassa Kikalle ja Nylon Beatille, mutta Lapinlahden Lintujen kohdalla hän ei pitänyt sitä tarpeellisena. Pitkäaikainen jäsen Tapio Liinoja osallistui albumin tekemiseen aiempaa vähemmän ja kirjoitti vain kaksi sanoitusta, vaikka oli pitkään ollut yhtyeen taitavimpia kirjoittajia.Rossi 2023, s. 239.

Albumin tuotti yhtyeen pitkäaikainen yhteistyökumppani Pedro Hietanen, joka valvoi studiotyöskentelyä ja huolehti aikataulujen noudattamisesta. EMIn aikoihin Hietanen oli ollut mukana myös levy-yhtiön taloudellisessa toiminnassa, mutta ei enää MTV-Musiikilla. Hänen osuutensa jäi siksi aiempaa pinnallisemmaksi, eikä hän osallistunut musiikkia koskevaan päätöksentekoon. Äänittämisestä huolehti lukuisten suomalaisten rockyhtyeiden kanssa työskennellyt Jorma Hämäläinen. Vainion mukaan myös trumpetisti Matti Jaarasella oli tärkeä rooli äänityksissä, sillä tämä toimi ”rakentavana liitoksena vahvojen persoonien välillä”.

 Julkaisu 

Köyhän taivas julkaistiin huhtikuussa 1994. Se ilmestyi CD-levynä ja C-kasettina. Albumin jakelusta ja markkinoinnista vastasi Vainion Audiovox Records. Singleinä julkaistiin albumiraidat ”Siittiöt (Siitosen veljekset)”, ”Köyhän taivas” ja ”Kaivollinen kossua”.Rossi 2023, s. 384.

Julkistamistilaisuus järjestettiin Helsingin ravintola Teatrossa huhtikuun 27. päivä. Tilaisuudessa yhtye esiintyi rääsyläisiksi pukeutuneina ja jakoi lähinnä Liinojan kirjoittamaa Köyhän posti -sanomalehteä.Rossi 2023, s. 237. Pääkirjoituksessa syytettiin vallanpitäjiä rahanhimosta ja sanottiin näiden etääntyneen tavallisen kansan elämästä.Rossi 2023, s. 238. Uutisissa kerrottiin muun muassa Lapinlahden Lintujen ostaneen Tavastia-klubin. Lehti sisälsi myös tietovisan ja sanaristikon, jonka ratkaisijalle luvattiin palkinnoksi maailmanympärimatka yhtyeen jäsenten seurassa.

 Musiikki 

 Tyylilaji 

Köyhän taivas nykyaikaisti Lapinlahden Lintujen äänimaailmaa. Kappaleissa käytetään sekvensserejä ja syntetisaattorimattoja, ja soundeissa on vaikutteita elektronisesta musiikista. Oikeat soittimet äänitettiin ohjelmoitujen taustojen päälle. Sanoitukset käsittelevät lama-ajan köyhyyttä, ja Köyhän taivas on Lapinlahden Lintujen julkaisuista lähimpänä konseptialbumia.Järvelä 2012, s. 61.

 Tietoa kappaleista 

Köyhän taivaalla on 16 kappaletta, enemmän kuin yhdelläkään toisella Lapinlahden Lintujen vain uutta musiikkia sisältävällä albumilla.Rossi 2023, s. 381–384. Kappaleista 12 oli kuultu jo syksyllä 1993 esitetyssä TV-sarjassa Lapinlahden Linnut Show. Aiemmasta poiketen albumi sisälsi lähes kaikki TV-sarjassa esitetyt kappaleet, vaikka monet niistä oli suunniteltu nimen omaan kuvallista toteutusta varten.Rossi 2023, s. 233–234, 239.

Albumin aloittaa Erängön sanoittama ja Hedkrokin säveltämä nimikappale. Monen muun Lapinlahden Lintujen kappaleen tavoin se kertoo elämässään epäonnistuneesta miehestä, joka ei enää jaksa edes yrittää. Köyhä, yksinäinen ja työtön kertojahahmo lohduttautuu tupakalla ja oluella, jotka tarjoavat ”köyhälle köyhän taivaan”.Järvelä 2012, s. 21. Surumielinen sävellys sai innoituksen Hedkrokin Gambian-matkasta, missä hän tutustui paikalliseen musiikkiperinteeseen ja yhteisöllisiin rumpujensoittotapahtumiin. Hedkrok piti valmiista kappaleesta vaikka olikin tyytymätön kertosäkeen sanavalintoihin rööki ja kalja.Rossi 2023, s. 236.

”Siittiöt (Siitosen veljekset)” on Matti Jaarasen sanoittama kappale, joka kertoo hedelmöityksestä siittiöiden näkökulmasta. Miehet kuvataan toinen toisiensa potentiaalisina vihollisina ja miehisyys jo elämän varhaisimpina hetkinä alkavana kilpailuna, jonka voitto ei kuitenkaan tuo pysyvää onnea.Järvelä 2012, s. 20–21. Hedkrok piti Jaarasen sanoitusta ”nerokkaana näkökulmana asioihin”.Lyytinen 2003, s. 132. Kappaleesta julkaistulla musiikkivideolla yhtyeen jäsenet juoksevat siittiöiksi ja peniksiksi pukeutuneina vaaleanpunaisessa putkessa. Video herätti televisioesityksensä yhteydessä huomiota.

”Työtön, hullu ja eläkeläinen” on Erängön ja Salomaan sanoitus, joka kertoo yhteiskunnan heitteille jättämistä köyhistä. Alkuperäisessä sanoituksessa toistettiin lausetta ”me tullaan teidät tappamaan”, mutta Hedkrokin ehdotuksesta se muutettiin epämääräisempään muotoon ”me tullaan teitä tapaamaan”. Hedkrokilla oli usein Erängön ja Salomaan kanssa riitaa sanoitusten yksityiskohdista, mutta tässä tapauksessa kaikki pitivät hänen ehdotustaan parempana.Rossi 2023, s. 236–237.

”Perse” on Salomaan sanoittama popkappale, jossa hoetaan kappaleen nimeä 25 kertaa. Salomaata nolotti ilmoittaa Teostolle olevansa kappaleen sanoittaja, mutta Hedkrok kehotti häntä tekemään niin joka tapauksessa. 2000-luvun alussa Salomaa perusteli tekstiä: ”Minua on aina ihmetyttänyt erityisesti naisilla ilmenevä ajatusmaailma, joka liittyy perseeseen. Naiset tarkastelevat omaa persettään, – – naisten perseitä ja – – miesten perseitä. – – Nuorena miehenä oikein yllätyin kuullessani, että naiset ovat kiinnostuneita miesten perseistä.”Lyytinen 2003, s. 134.

”Muna-anjovisvoileipä” on rumpali Hannu Lemolan säveltämä, sanoittama ja sovittama kappale. Se oli hänen ensimmäinen Lapinlahden Linnuille tekemänsä kappale. Lemolan mukaan se ”kannattaa ohittaa ja oikeastaan vaieta kuoliaaksi. Olen varmaan puolivälissä prosessia tajunnut, ettei tästä tule yhtään mitään, mutta vienyt sen silti väkisin loppuun.” Lemola myös laulaa kappaleen kokonaisuudessaan. ”Äidin neuvo” oli vastaavasti kitaristi Veli-Pekka ”Puka” Oinosen ensimmäinen soololaulunumero. Tämä myös sävelsi Lemolan sanoittaman kappaleen. Lapinlahden Linnut -elämäkerturi Timo Rossi (2023) pitää Oinosen ja Lemolan laulusuorituksia ”Lintujen demokraattisen ideologian kannalta pelkästään positiivisina”, vaikka kumpikaan ei ”päässyt varsinaisesti häikäisemään laulun lahjoillaan”.

”Toisemme” on Erängön sanoittama herkkä kappale. Se kertoo köyhästä pienviljelijäpariskunnasta, joka kurjuuden keskellä saa lohtua toistensa rakkaudesta. Oinonen piti kappaletta liikuttavana ja on nimennyt sen suosikikseen albumilta. Kappaleesta tehtiin mustavalkoinen musiikkivideo, jossa Eränkö esitti Venäjän vallankumouksen aikaan elänyttä torpparia ja Minna Turunen torpan emäntää. Ohjaaja ei pitänyt videosta, joka leikattiin pois Lapinlahden Linnut Show’sta. Eränkö olisi halunnut siitä kopion itselleen, mutta filmi oli jo ehditty hävittää.

Päätösraita ”Kaivollinen kossua” on iloinen kappale miesporukan juomingeista. Yhteinen humala kuvataan tasavertaisena ja vapauttavana kokemuksena, jossa kilpailu, valta-asemat ja omistamisen halu hetkeksi katoavat.Järvelä 2012, s. 47. Sanoituksen kirjoittivat Eränkö ja Salomaa.

 Vastaanotto 

Köyhän taivas menestyi hyvin. Se myi noin  kappaletta ja toi yhtyeelle kolmannen kultalevyn. Suomen virallisella listalla se pysyi 13 viikkoa ja nousi parhaimmillaan sijalle seitsemän. Nimikappale nousi singlelistan kärkeen Lapinlahden Lintujen ainoana kappaleena.

Lapinlahden Lintujen uudistunut tyyli sai ihailijoilta ristiriitaista palautetta. Hedkrokin mukaan ”muutamat fanit” pitivät modernisoitunutta äänimaailmaa suoranaisena pyhäinhäväistyksenä. Myös jäsenillä oli asiasta eriäviä mielipiteitä. Hedkrokin mukaan muutos tapahtui omalla painollaan, ja hän oli äänimaailmaan tyytyväinen vaikka myönsikin albumin kärsivän epätasaisesta kappalemateriaalista.Rossi 2023, s. 256. Lemolan mukaan sekvensserit olivat ”kaksipiippuinen juttu”, joka toi ”Lintujen kappaleisiin enemmän orkestraatiota”.Lyytinen 2003, s. 122–123. Jaarasen mielestä ”siinä katosi paljon meidän autenttisuudestamme. Tuli tunne massatuotannosta ja tehdasmeiningistä.” Myös Liinojaa ”syntsamatot ja konetouhut vieroksuttivat”. Hän oli lisäksi tyytymätön siihen, että albumille otettiin monia sellaisia kappaleita, jotka oli tarkoitettu vain sketseiksi.

Timo Rossi kirjoittaa elämäkertakirjassaan Miksei asioista puhuta (2023) Köyhän taivaan herättävän vaikutelman siitä, että ”laatu on korvattu määrällä”, eivätkä monetkaan TV-esityksiin tarkoitetut kappaleet ”seiso albumiraitoina omilla jaloillaan”. Esimerkkeinä hän mainitsee raidat ”We Sell You a Dream”, ”Perse”, ”Hehkulamput”, ”Nyt sitä saa” ja ”Mokauksen odottaja”.Rossi 2023, s. 234–236. Jukka Lyytinen nimeää vuonna 2003 julkaistussa elämäkertakirjassaan albumin parhaaksi kappaleeksi ”Toisemme”.

 Julkaisun jälkeen 

Tapio Liinoja oli jo pitkään kaivannut pitkää taukoa Lapinlahden Linnuista ja pitkistä konserttikiertueista. Kun muut jäsenet eivät halunneet lopettaa yhtyeen toimintaa edes väliaikaisesti, hän piti ensin puolen vuoden loman vuonna 1993 ja lyhyemmän tauon kesällä 1994. Kummallakin kerralla Liinojaa lomitti Puntti Valtonen.Rossi 2023, s. 227, 239. Syksyllä 1994 Liinoja ilmoitti tarvitsevansa pitkää taukoa, mihin muut jäsenet ilmoittivat, että hänen olisi parempi erota yhtyeestä kokonaan. Köyhän taivas jäi Liinojan viimeiseksi Lapinlahden Linnut -albumiksi vuonna 2007 julkaistuun Etiäppäin-paluulevyyn saakka.Rossi 2023, s. 330–333. Liinojan eron aikoihin vaihtuivat myös roudarit, ja esimerkiksi yhtyeelle pitkään työskennellyt Paavo ”Puosu” Liesinen siirtyi musiikkialalta nuoriso-ohjaajaksi. Roudari Antti Kirvesmäen mukaan ”hauskuus alkoi selvästi Linnuissa hiipua ja henki kyynistyä”. Myös Valtonen pani merkille yhtyeen riitaisan ilmapiirin ja Liinojan motivaatio-ongelmat. Hän arveli Lapinlahden Lintujen hajoavan lähitulevaisuudessa eikä ollut kiinnostunut liittymään vakijäseneksi.Rossi 2023, s. 229. Jatkuva työnteko oli uuvuttanut sekä muusikot että muun henkilökunnan, ja jäsenten välillä ilmeni kilpailua rahasta ja julkisuudesta. Tunnetuimmat jäsenensä menettäneen yhtyeen suosio kääntyi vähitellen laskuun.Rossi 2023, s. 238–241.

 Kappaleet 

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Pekka Hedkrok, ellei toisin mainita.



















 Kokoonpano 

 Lapinlahden Linnut 
 Timo Eränkö – laulu ja saksofoni
 Pekka Hedkrok – laulu, kosketinsoittimet ja bassokitara
 Matti Jaaranen – laulu ja trumpetti
 Hannu Lemola – laulu, rummut ja lyömäsoittimet
 Tapio Liinoja – laulu
 Veli-Pekka Oinonen – laulu, kitarat, vetopasuuna, ukulele, banjo, mandoliini, dobro, baritoniukulele ja basso
 Heikki Salomaa – laulu ja busuki

 Muut muusikot 
 Jorma Hämäläinen – samplet

 Tuotanto 
 Pedro Hietanen – tuottaja
 Lapinlahden Linnut – tuottaja
 MTV-Musiikki – tuotanto
 Jorma Hämäläinen – äänitys ja miksaus (MTV-Musiikkistudiot)
 Matti Jaaranen – kannen suunnittelu
 Hannu Puukko – valokuvat

 Lähteet 




 Viitteet 

Luokka:78.84 Pop, rock
Luokka:Lapinlahden Lintujen albumit
Luokka:Vuoden 1994 albumit
Luokka:Pedro Hietasen tuottamat albumit