Raasepori

Raasepori () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee etelärannikolla Uudenmaan maakunnan länsiosassa. Raaseporin kaupungissa asuu noin  henkeä ja laajemmin koko seudulla asuu noin  henkeä. Asukasluvultaan Raasepori on Suomen :nneksi suurin kaupunki. Raasepori on kaksikielinen kunta ja sen asukkaista  prosenttia on ruotsinkielisiä.

Raaseporin kaupunki syntyi 1. tammikuuta 2009, kun Tammisaaren ja Karjaan kaupungit sekä Pohjan kunta yhdistyivät. Kunnanvaltuustot päättivät yhdistymisestä 18. kesäkuuta 2007. Raaseporin kaupungin asukkaista hieman yli puolet asuu liitosta edeltäneen Tammisaaren kaupungin alueella. 

Kaupungin nimi on peräisin Tammisaaren Snappertunassa sijaitsevasta Raaseporin linnasta. Jouko Vahtola on katsonut linnan mahdollisesti perustaneiden saksalaisten antaneen linnalle nimen Lyypekin lähellä sijaitsevan Ratzeburgin hiippakunnan mukaan. Historiallisesti seutu on keskiajalla kuulunut Raaseporin lääniin. Kaupungille valittiin kutsukilpailun perusteella uusi vaakuna, jota on kritisoitu epäheraldisuuden ja valinnan menettelytapojen vuoksi.

Suomen kunnista Raaseporissa on yhdeksänneksi eniten kesämökkejä. Vuonna 2020 niitä oli 6 848.

Raaseporin naapurikuntia ovat Hanko, Kemiönsaari, Salo, Inkoo ja Lohja.

Maantiede
Raasepori sijaitsee Länsi-Uudellamaalla aivan Hankoniemen kannassa. Kaupungin aluetta halkoo lounais–koillissuuntaisesti Pohjanpitäjänlahti, jonka rannalla Tammisaaren keskustaajama sijaitsee. Kaupungin rannikkoa hallitsevat lukuisat saaret, jotka kuuluvat Tammisaaren saaristoon.

Yleisesti Raaseporin maaperää hallitsee Salpausselän pääasiassa moreeni- ja saviperäinen maa-aines. Kaupungin alueen metsät ovat pääasiassa kuivaa kangasta. Vesistöt koostuvat pääasiassa syvälle yltävistä merenlahdista ja saarien välisistä salmista sekä yli kahdestasadasta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Laajimmat järvet ovat Gennarbyviken, Määrjärvi, Iso-Kisko ja Degersjön. Iso-Kiskosta Raaseporissa sijaitsee kaakkoisin osaRaasepori. Järviwiki. Viitattu 23.5.2021.. Suuria jokia ei ole; merkittävin on Mustionjoki.

 Nähtävyyksiä 
pienoiskuva|Tammisaaren kirkko
Raaseporin tunnetuin nähtävyys on Raaseporin linnanrauniot, joka on Tammisaaren ja koko läntisen Uudenmaan merkittävin historiallinen jäänne. Linna on osittain entisöity ja kesäisin linnan läheisyydessä toimii kesäteatteri, jonka näyttelijät toimivat linnassa myös oppaana. Keskiajalta on peräisin myös Grabben kanava.

Kaupungissa on lukuisia kirkkoja, joista suurin on 1600-luvulla rakennettu Tammisaaren kirkko. Sen rakennustyöt pani alulle vuonna 1651 kreivi Gustaf Adolf Lejonhufvud. Kirkko sai nykyisen ulkoasunsa kaupunkia vuonna 1821 tuhonneen tulipalon jälkeen. Tenholan,Tenholan seurakunta KarjaanKarjaan kirkko  ja PohjanPyhän Marian kirkko. Pohjan Suomalainen Seurakunta. kirkot ovat keskiaikaisia harmaakivikirkkoja. Muut kaupungin alueen kirkot Snappertunassa ja Mustiossa ovat 1600- ja 1700-luvun puukirkkoja. Nykyinen Bromarvin kirkko on rakennettu aikaisemman palaneen kirkon paikalle 1980–1981.

Raaseporissa sijaitsee myös monia muistomerkkejä. Harparskogissa sijaitsee Mannerheimin kivi, joka on pystytetty paikalle, jossa sotamarsalkka Mannerheim vastaanotti vuonna 1941 Hangon rintamalla taistelleiden joukkojen ohimarssin. Karjaalla sijaitsee Maasillan taistelun muistomerkki ja Dragsvikissä sijaitsee Tammisaaren vankileirillä kuolleiden punaisten muistomerkki.

Mustionjoen varrella sijaitsee useita historiallisia ruukkikyliä. Tammisaaren vanhin kaupunginosa, Barckens Udde on suojeltu ja rauhoitettu uusilta rakennuksilta. Sen rakennuskanta koostuu pelkästään 1700- ja 1800-luvun rakennuksista.

Tammisaaren saariston kansallispuisto käsittää osan Raaseporin laajasta saaristosta. Tammisaaressa sijaitsee saariston luontoa esittelevä Tammisaaren luontokeskus. Tammisaaren saaristoon on mahdollista tutustua saaristoristeilyllä, joita tekee M/S Sunnan II. Laiva on entinen sisävesihöyrylaiva Saimaalta. Karjaan Lepinjärvi (Läppträsket) on lintujärvi.

Kaupunginalueella on lukuisia vanhoja kartanoita ja linnoja, kuten Mustion linna ja raunioituneet Grabbackan linna ja Junkarsborgin puulinna.

Kauan asutulla alueella on paljon hautakalmistoja eri aikakausilta. Niitä löytyy muun muassa Brobackasta, Stora ja Lilla näsetistä, sekä Kroggårdsmalmenista.
Tämän lisäksi suosittuja nähtävyyksiä ovat Billnäsin ja Fiskarsin ja Antskogin ruukit, jotka ovat Suomen teollistumisen syntysijoja.

Historia
pienoiskuva|350x350px|Kartta Raaseporin ja Hangon kuntaliitoksista.
Raasepori syntyi vuonna 2009, kun Tammisaari, Pohja ja Karjaa yhdistyivät kaksivuotisen liitosprosessin jälkeen. Alueella on sijainnut useita kuntia.

Raaseporin linna rakennettiin Snappertunaan 1300-luvulla. Karjaasta ja Tammisaaresta on myös ensimmäiset kirjalliset lähteet noilta ajoilta.

Tammisaari sai kaupunginoikeudet 1528, jolloin alueen hallinto siirtyi Snappertunasta sinne. Kaupungin merkittävän kirkon olemassaolo saattoi pelastaa sen kaupunkioikeudet, sillä kuningas Kaarle XI oli vielä 1690-luvulla aikeissa peruuttaa ne. 1600-luvulla kaupungin kaupankäynti kärsi myös merkantilismista eli valtion sääntelystä ja holhouksesta. Muun muassa vuonna 1614 ulkomaisten alusten tulo kaupungin satamaan kiellettiin ja vuonna 1636 ulkomaankauppa kiellettiin kokonaan.

1500-luvulla Raaseporin alueelle perustettiin useita Suomen ensimmäisistä ruukeista. Alueelle kehittyi merkittäviä ruukkikyliä kuten Fiskars, Billnäs, Fagervik, Antskog ja Åminnefors.

Useaan kuntaan jakautunut alue alkoi yhdentyä 1900-luvun loppupuolella. Tosin Mustio oli liitetty Karjaan maalaiskuntaan jo 1929. Karjaan mlk puolestaan liitettiin Karjaaseen 1969. Vuonna 1977 alueella tehtiin suuria kuntaliitoksia; Snappertuna ja Tammisaaren mlk liitettiin Tammisaareen ja Bromarv jaettiin Tenholan ja Hangon kesken. Vuonna 1993 Tenhola liitettiin vielä Tammisaareen.

 Kyliä ja taajamia 
Raaseporin suurimmat taajamat ovat Tammisaaren ja Karjaan entiset kaupunkikeskustat. Tammisaari on vanha, 1500-luvulla perustettu kaupunki. Karjaa sen sijaan kehittyi asutuskeskukseksi vasta 1900-luvulla rautatieaseman ympärille.

Taajamat
Vuoden 2016 lopussa Raaseporissa oli 27 851 asukasta, joista 21 453 asui taajamissa, 6 081 haja-asutusalueilla ja 317:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Raaseporin taajama-aste on 77,9 %. Raaseporin taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Tammisaaren keskustaajama 8 614 2  Karjaan keskustaajama 7 929 3  Pohjan kirkonkylä 2 012 4  Langansböle 840 5  Tenhola 746 6  Mustion asema* 595 7  Fiskari 502 8  Mustion ruukki 215

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Mustion aseman taajama sijaitsee pääosin Raaseporissa, mutta pieniltä osin myös Inkoossa. Pinjainen on tilastollisessa taajamaluokituksessa osa Karjaan keskustaajamaa. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Bromarv lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.

Tammisaaren alue 

Box, Bredvik, Bromarv, Båsa, Dragsvik, Fagernäs, Finby, Finby gränd, Gammelboda, Hangist, Harparskog, Hylta, Höstnäs, Ingvalsby, Jomalvik, Jussaari (Jussarö), Kalvdal, Kansjärvi (Kansjärv), Kelkkala (Kälkala), Kisa (Leksvall), Kivitok, Koivuniemi (Björknäs), Kuivasto (Kvigos), Kulla, Kårböle, Langansböle, Långstand, Malarby, Niitlahti (Nitlax), Norrstrand, Näset, Orvlax, Padva, Pargas, Parkkala (Barkala), Prästkulla, Raasepori (Raseborg), Rekuby, Riilahti (Rilax), Rösund, Siggby, Sillböle, Skogby, Skräddarböle, Skåldö, Sköldargård, Snappertuna, Sommarö, Svenskby, Tallbacka, Tenhola (Tenala), Trollböle, Trollshovda, Västervik, Vättlax, Öby, Östanberg, Österby

 Karjaan alue 
Backby, Backgränd, Bengtsmora, Björnbollstad, Bondby, Brasby, Bredvik, Brynikbacka, Bålaby, Båtsmora, Bällarby, Bällby Bäljars, Degerby, Domargård, Dönsby, Finnbacka, Finnby, Grabbacka, Gösbacka, Heimos, Hållsnäs, Högben, Ingvallsby, Joddböle, Jällsby, Kansbacka, Karjaan asema (Karis station), Karjaan keskusta (Karis centrum), Kasabacka, Kasaby, Kaunislahti (Grundsjö), Kiila (Kila), Kleven, Knapsby, Konungsböle, Kroggård, Kudiby, Kurby, Kvarvbacka, Leppi (Läpp), Lågbacka, Lövkulla, Mangård, Meltola (Mjölbolsta), Mjölnarby, Mustio (Svartå), Nyby, Osmundsböle, Pappila (Prästgården), Päsarby, Reiböle, Romsarby, Sannäs, Sepänkylä (Smedsby), Snällböle, Starkom, Sutarkulla, Svarvarböle, Svedja, Tallmo, Torsböle, Visanbacka, Västanby, Österby

 Pohjan alue 
Andkärr, Ansku (Antskog), Baggby, Björsby, Bockboda, Bollsta (Bollstad), Borgby, Brunkom, Brödtorp, Böle, Dalkarby, Degernäs, Djekenkulla, Ekerö, Elimo, Fiskari (Fiskars), Gammelby, Gennäs, Grabbskog, Grännäs, Gumnäs, Hindraböle, Hällskulla, Jernvik, Kiila (Kila), Klinkbacka, Koppskog, Kuovila (Skogböle), Kvarnby, Kyrkbacka, Lillfors, Mörby, Näsby, Pappila (Prästgården), Persböle, Pinjainen (Billnäs), Pohjankuru (Skuru), Ramskulla, Sidsbacka, Sjösäng, Skarpkulla, Skogäng, Skrittskog, Slicko, Sonabacka, Spakanäs, Starrböle, Sunnanvik, Svedjeby, Sällvik, Tomasböle, Torby, Trädbollstad, Uusikartano (Nygård), Vesterby, Joensuu (Åminne), Åminnefors

 Politiikka 
Kaupunginjohto
Raaseporin kaupunginjohtajaksi valittiin maaliskuussa 2022 diplomaatti Petra Theman. Hänen edeltäjänsä Ragnar Lundqvist jäi eläkkeelle syksyllä 2022. Lundqvist hoiti tehtävää kesäkuusta 2017, jolloin hänet valittiin Tom Simolan seuraajaksi. Simola toimi kaupunginjohtajana vuosina 2015–2017. Hänen edeltäjänsä oli Mårten Johansson, joka toimi kaupunginjohtajana 2009–2015. Sitä ennen Johansson toimi Tammisaaren kaupunginjohtajana.

 Valtuusto 
Raaseporin kaupunginvaltuustoon kuuluu 43 jäsentä. Valtuuston enemmistö koostuu RKP:n ja SDP:n valtuutetuista. Valtuuston puheenjohtaja on SDP:n Johan Kvarnström. Ensimmäinen varapuheenjohtaja on RKP:n Anita Westerholm ja toinen varapuheenjohtaja kokoomuksen Isak Vilander. Alla puolueiden paikkaluvut kaudella 2025–2029.

 RKP: 21
 SDP: 13
 Kokoomus: 4
 Vihreät: 3
 Vasemmistoliitto: 2

 Eduskuntavaalit 2023 
Raaseporissa kannatettiin eduskuntapuolueita vuoden 2023 eduskuntavaaleissa seuraavasti:
 RKP 45,8 %
 SDP 25,9 %
 Perussuomalaiset 7,8 %
 Kokoomus 6,5 %
 Vihreät 3,6 %
 Vasemmistoliitto 3,3 %
 Liike Nyt 2,5 %
 Kristillisdemokraatit 1,3 %
 Keskusta 1,2 %

 Väestö 
 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.

 Asuminen 

Raaseporin suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kaupungin asuntokunnista (55,9 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on kerrostalo, jossa asuu noin 35,5 prosenttia asuntokunnista. Rivitaloissa asuu noin 8,6 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Raaseporin asuntokunnista on 45,3 prosenttia eli noin 6 050 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 33,4 prosenttia eli noin 4 450 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 8,6 prosenttia eli noin 1 250, yli neljän asukkaan asuntokuntia 11,5 prosenttia eli noin 1 550 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,3 prosenttia eli noin 40.

 Uskonto 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Raaseporissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Ekenäsnejdens svenska församling
 Karis-Pojo svenska församling
 Raaseporin suomalainen seurakunta
Nämä seurakunnat muodostavat Raaseporin seurakuntayhtymän ().

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Raaseporin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/helsingin-ortodoksinen-seurakunta 

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Raaseporissa toimivat Betesda Church - Pingstkyrkan i Raseborg ja Karis Betelförsamlingen.

 Entiset seurakunnat 
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Raaseporin nykyisellä alueella.
 Bromarvin seurakunta (, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015)
 Karis svenska församling (liitetty Karis-Pojo svenska församlingiin 2015)
 Karjaan seurakunta (, jaettu Karjaan suomalaiseksi ja ruotsalaiseksi seurakunnaksi 1997)
 Karjaan suomalainen seurakunta (liitetty Raaseporin suomalaiseen seurakuntaan 2015)
 Mustion tehdasseurakunta (, liitetty Karjaan seurakuntaan 1923)
 Pohjan suomalainen seurakunta (liitetty Raaseporin suomalaiseen seurakuntaan 2015)
 Pojo svenska församling (liitetty Karis-Pojo svenska församlingiin 2015)
 Snappertunan seurakunta (, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015)
 Tammisaaren kaupunkiseurakunta (, yhdistetty Tammisaaren maaseurakunnan kanssa Tammisaaren seurakunnaksi 1977)
 Tammisaaren maaseurakunta (, yhdistetty Tammisaaren kaupunkiseurakunnan kanssa Tammisaaren seurakunnaksi 1977)
 Tammisaaren seurakunta (, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015)
 Tenholan seurakunta (, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015)

 Palvelut 
pienoiskuva|Axxellin ammattikoulu Raaseporin Karjaalla.

 Koulutus 
Raaseporissa on kolme lukiota, Ekenäs gymnasium, Karis-Billnäs gymnasium ja Karjaan lukio. Ammattikoulutusta tarjoavat Luksia ja Axxell, ammattikorkeakoulutusta Yrkeshögskolan Novia.

 Kirjasto 
Raaseporin kunnan kirjastot ovat Tammisaaren kirjasto, Karjaan kirjasto, Pohjan kirjasto, Bromarvin sivukirjasto, Mustion sivukirjasto, Tenholan sivukirjasto ja kirjastoauto. Mustion sivukirjasto on suljettu toistaiseksi.

 Sosiaali- ja terveystoimi 
Raaseporin terveyskeskuksella on kolme terveysasemaa: Karjaan, Pohjan ja Tammisaaren terveysasema.

 Vesihuolto 
Raaseporin Vesi on Raaseporin kaupungin kunnallinen liikelaitos, joka vastaa vesihuollosta eli veden toimituksesta ja jätevedenpuhdistuksesta kaupunginvaltuuston vahvistamilla toiminta-alueilla, noin 6 500 kiinteistön alueella.

 Jätehuolto 
Raaseporin kaupunki on omistajana jätehuoltoyhtiö Rosk’n Rollissa, joka vastaa Länsi- ja Itä-Uudenmaan kuntien, myös Raaseporin, jätehuollosta. Alueen jätehuoltoviranomainen on Uudenmaan jätelautakunta.

 Energiahuolto 
Tammisaaren keskustassa sähkönjakelija on Raaseporin Energia. Muualla Raaseporissa jakelija on Caruna.

 Valtiolliset palvelut 
Raaseporin Tammisaaressa sijaitsevat Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden Raaseporin toimipiste, jossa on käräjäoikeuden istuntopaikka, Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen Raaseporin poliisiasema, Länsi-Uudenmaan ulosottoviraston Raaseporin toimipaikka ja Uudenmaan maistraatin Raaseporin yksikkö. Myös syyttäjälaitoksen Etelä-Suomen syyttäjäalueella on toimipiste Raaseporissa.

 Liikenne 
pienoiskuva|Karjaan rautatieasema

Raaseporin kautta kulkee valtatie 25 Hyvinkäältä Hankoon. Se kulkee sekä Karjaan että Tammisaaren keskustojen ohi, ja noin kolmen kilometrin päässä Karjaan keskustasta siitä erkanee Helsinkiin johtava kantatie 51. Tammisaaresta Saloon johtaa kantatie 52.

Karjaan rautatieasema on risteysasema, jossa Helsingin ja Turun välinen rantarata leikkaa Hyvinkäältä Hankoon johtavan radan. Karjaalla pysähtyy osa Helsingin ja Turun välisistä junista. Sieltä kulkee myös taajamajunia Hankoon. Hyvinkään ja Karjaan välillä on vain tavaraliikennettä. Kunnassa on neljä henkilöliikenteen asemaa, Karjaa, Dragsvik, Tammisaari ja Skogby, joista kolmelta jälkimmäiseltä on yhteyksiä sekä Hankoon että Karjaalle kahden tunnin välein suuntaansa.

 Talous 

Talousalueena Raasepori kuuluu Raaseporin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 36 970 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 41. suurin.

Raaseporissa oli vuonna 2022 yhteensä 9 777 työpaikkaa ja kaupungissa asui 11 539 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 70,8 prosenttia. Raaseporin työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 72,8 prosenttia, jalostuksen 21,8 prosenttia ja alkutuotannon 3,7 prosenttia. 

Raaseporin työpaikkaomavaraisuus on 84,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 77,6 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,8 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Raaseporissa on 136,6 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Yritykset 
Raaseporin suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja terveyspalvelut. Raaseporin viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Axxell (462), Geberit Production (163), Celsa Steel Service (150), Sydbevakning – Etelävartiointi (139) ja Attendo La Rosette (101). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Celsa Steel Service, Folkhälsan, Geberit Production, Lantmännen Agro Karjaa ja Raaseporin Energia. 

Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Raasepori on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa alimpaan neljännekseen kolmanneksi viimeiseksi sijalle 75. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Raaseporille on 2,60.

Pohja on Suomen metalliteollisuuden synnyinsijoja. Pitäjään perustettiin noin vuonna 1630 Antskogin ruukki, vuonna 1641 Billnäsin ruukki ja vuonna 1649 Fiskarsin ruukki.

Nykyään huomattavimpia Raaseporin alueella toimivia yrityksiä ovat:
SBA-Interior Ab, Mustio, laivateollisuus (huonekalut, seinä- ja lattiaelementit), sekä laser- ja metallityöalihankinta.
Oy Sisu Auto Ab, Suomen ainoa kuorma-autovalmistaja
Fiskars
Sirkus Finlandian kotikaupunki on Raasepori

 Julkistalous 
Raaseporin kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 77 miljoonaa euroa. Raaseporin kunnallisveroprosentti on 9,30 prosenttia vuonna 2025. Raaseporin viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Ekenäs Sparbank, SBA Interior, Karis Järn – Karjaan Rauta, Fiskars Group ja Celsa Steel Service.

 Varuskunta 
Uudenmaan Prikaati toimii Tammisaaren Dragsvikissä.

 Kulttuuri 
 Murre 
Raaseporin alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Raaseporin alueella puhuttuja ruotsin kielen murteita ovat uudenmaanruotsin länsi-uusimaalaisiin murteisiin kuuluvat Bromarvin, Tenholan, Tammisaaren, Pohjan, Karjaan ja Snappertunan murteet.

 Ruokakulttuuri 
Raasepori kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Rannikkokunnassa kala on kuulunut päivittäiseen ruokavalioon. Tyypillisiä suolakaloja ovat olleet silakka ja lahna ja tyypillisin mauste ruohosipuli. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet.

 Virkistys 
 Retkeily 
Raaseporin alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Merkittävin kohde on ulkosaaristossa sijaitseva Tammisaaren saariston kansallispuisto. Muita Tammisaaren alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Långön virkistysalueet, Öuddenin puulajipuisto ja Aistien puutarha, Dagmarin puisto ja lähde sekä Västerbyn ulkoilualue. Mustion alueella sijaitsee Korpuddenin virkistysalue. Snappertunan alueen kohteita ovat Miilunpolttajan kylä sekä Kolaholmenin ja Lövön virkistysalueet. Pohjankurussa sijaitsee Horsmajärven luonnonsuojelualue.

Tammisaaren alueen luontoreittejä ovat muun muassa Jussarön polut, Modermaganin luontopolku, Älgön luontopolku, Kopparön polku, Hagen–Ramsholmen–Högholmen sekä Öuddenin satupolku. Mustion alueen reittejä ovat Mustion linnan puistopolut. Snappertunan alueella ovat Raaseporin linnan Lemmenpolku sekä Malmbackan luontopolku. Karjaan alueella sijaitsee Lepinjärven ympäristö- ja kulttuuripolku. Pohjan alueella sijaitsee Gumnäsin ulkoilureitti sekä Pässinrata-ulkoilureitti. Fiskarsissa sijaitsee Fiskarsin ruukin puulajipolku sekä Risslan metsäpolku. Bromarvissa sijaitsee Solbölen tutkimusmetsän reitti.

 Urheilu 
Entisen Pohjan kunnan alueella on kaksi täysimittaista golfkenttää, kaksi ratsastuskeskusta, laskettelukeskus sekä urheiluopisto.

 Urheiluseuroja 
 Bollklubben-46 (BK-46), jalka- ja käsipallo
 Ekenäs Sport Club (ESC) futsal
 IF Raseborg, yleisurheilu
 FBC Raseborg Knights (FBC Raseborg), salibandy
 Fiskarin Urheilijat -47, suunnistus, yleisurheilu
 Karjaan Ura, suunnistus
 Ekenäs Idrottsförening, jalka- ja käsipallo
 OK Raseborg, suunnistus
 Raaseporin Korilla, frisbeegolf ja paintball
 Ruukkigolf, golf
 Billnäsin ratsastajat, ratsastusseura
 HC-Grann, ratsastusseura
 Ice Team Raseborg, jääkiekko ja jääurheilu
 Team Tamminen (pyöräilyseura)
 Länsiuudenmaan pyöräilijät LUP-82
 Raaseporin Kendo - Rensei-Kan ry, kendo

 Kuvia 

 Alueella ennen sijainneet kunnat
 Tammisaari
 Tenhola (liitetty Tammisaareen 1993)
 Bromarv (liitetty Tenholaan 1977)
 Tammisaaren maalaiskunta (liitetty Tammisaareen 1977)
 Snappertuna (liitetty Tammisaareen 1977)
 Karjaa
 Karjaan maalaiskunta (liitetty Karjaaseen 1969)
 Pohja

 Tunnettuja asukkaita 
Yhteiskunta ja politiikka
 Thomas Blomqvist (s. 1965), kansanedustaja (RKP)
 Johan Kvarnström (s. 1986), kansanedustaja (SDP)
 Maarit Feldt-Ranta (1958–2019), kansanedustaja (SDP)

 Katso myös 
 Luettelo Raaseporin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Raaseporin kaupunki
 Raaseporin avainluvut. Tilastokeskus.
 Raseborg. Yle Arkivet. 


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit