Ranskan kansanäänestykset

Ranskassa kansanäänestys tapahtuu tasavallan presidentin päätöksellä, mutta sitä voivat esittää sekä Ranskan hallitus sekä kansalliskokous ja senaatti. 

Vuoden 2003 perustuslain muutos, jonka tavoitteena on lisätä vallan hajaantumista Ranskassa, mahdollistaa myös alueelliset ja paikalliset neuvoa antavat kansanäänestykset.

Määritelmä
Kansanäänestys perustuu suoraan kansan suvereniteettiin ja Viidennen tasavallan perustuslaki määrittelee kansanäänestyksen;
Artikla 3.: "Kansakunnan suvereniteetti kuuluu kansalle, joka käyttää sitä edustajien välityksellä tai kansanäänestyksellä..."

Tässä perustuslain artiklassa sekoittuvat sekä suora demokratia ja edustuksellinen demokratia, joiden välityksellä kansa käyttää valtaansa.

Kansanäänestysten tyypit
Ranskassa kansanäänestys, jonka perustuslain 3. artikla tekee yhdeksi kansakunnan tavaksi käyttää suvereenia valtaansa, on tapa konsultoida suoraan kansalaisten mielipidettä tietystä kysymyksestä tai tekstistä, jota ei voida toteuttaa ilman äänestäjien enemmistön kannatusta.

Ranskan Viidennen tasavallan perustuslaki vuodelta 1958 luettelee neljä erilaista mahdollista kansanäänestystä. Näistä kolme on kansallisen tason kansanäänestystä; tavallisen lain hyväksymiseksi, valtiosopimuksen ratifioimiseksi (artikla 11.) sekä perustuslain muuttamiseksi (artikla 89.). Neljäs mahdollisuus koskee paikallista tasoa ja perustuslain 72 artikla ja sen 1 momentti mahdollistavat paikallisten yhteisöjen konsultoinnin asioissa, jotka ovat paikallisessa kompetenssissa. Pitää kuitenkin huomioida, että kansanäänestyskin on pois suljettu mahdollisuus jos on kyse tasavaltalaisen valtiomuodon olemassaolosta (artikla 89.).

Ranskan kansanäänestykset
Vuodesta 1793 lähtien Ranskassa on suoritettu seuraava kansanäänestykset:

   Aika  Äänestyksen aihe  Tulos  Heinäkuu 1793  Vuoden I perustuslaki  Hyväksytty, ei koskaan toteutettu Syyskuu 1795  Vuoden III perustuslaki  Hyväksytty Syyskuu 1795  Asetuksesta, jolla määriteltiin  edustusjärjestelmän jäsenyyksiä  Hyväksytty Tammikuu 1800  Vuoden VIII perustuslaki  Hyväksytty Kesäkuu 1802   Napoléon Bonaparten konsulikauden jatkosta  Hyväksytty Marraskuu 1804  Vuoden XII perustuslaki  Hyväksytty Huhtikuu 1815  Sadan päivän keisarikunnan perustuslakilisäys  Hyväksytty 21. joulukuuta 1851  Charles Louis Napoléon Bonaparten valtaoikeuksista  Hyväksytty (laillistetty vallankaappaus) 21. marraskuuta 1852  Keisarillisen vallan palauttaminen Ranskaan (Toinen keisarikunta)   Hyväksytty  8. toukokuuta 1870  20. huhtikuuta 1870 hyväksytty perustuslaki  Hyväksytty, mutta perustuslakia toteutettiin vain kuukausi, sillä heinäkuussa syttyi sota 21. lokakuuta 1945  Kolmannen tasavallan palauttaminen  Hylätty 21. lokakuuta 1945  Väliaikainen perustuslaki  Hyväksytty, laki tuli voimaan 2. marraskuuta 5. toukokuuta 1946  Ensimmäinen perustuslaki 19. huhtikuuta 1946  Hylätty  13. lokakuuta 1946  Toinen perustuslaki, jolla perustettiin IV tasavalta  Hyväksytty  28. syyskuuta 1958  Viidennen tasavallan perustuslaki  Hyväksytty  8. tammikuuta 1961  Algerian itsehallintolaki  Hyväksytty 8. huhtikuuta 1962  Évianin sopimuksen hyväksyminen  Hyväksytty 28. lokakuuta 1962  Tasavallan presidentin vaali suoralla kansanvaalilla  Hyväksytty 27. huhtikuuta 1969  Senaatin ja aluehallinnon uudistaminen  Hylätty (Kenraali Charles de Gaullen ero) 23. huhtikuuta 1972  Euroopan yhteisöjen (EY) laajentuminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Irlantiin, Tanskaan ja Norjaan  Hyväksytty (Norja ei liittynyt kansanäänestyksensä jälkeen) 6. marraskuuta 1988 Uuden-Kaledonian  itsehallintolaki  Hyväksytty  20. syyskuuta 1992  Maastrichtin sopimuksen ratifiointi  Hyväksytty  24. syyskuuta 2000  Tasavallan presidentin toimikauden lyhentäminen seitsemästä viiteen vuoteen  Hyväksytty  29. toukokuuta 2005  Euroopan perustuslain luonteisen sopimuksen hyväksyminen  Hylätty 

Aiheesta muualla
Ranskan erilaisten kansanäänestysten esittely
Kansanäänestysten historiikki (Perustuslakineuvoston sivuilla).

*