Ranskan parlamentti

Ranskan parlamentti on Ranskan valtiollinen elin, joka käyttää lainsäädäntövaltaa ja tarkkailee hallituksen toimintaa. Parlamentti koostuu kahdesta kamarista, jotka ovat alahuone eli kansalliskokous ja ylähuone eli senaatti. Kummallakin kamarilla on omat säädökset, joita ne lakien säätämisessä noudattavat. Koontuessaan yhdessä kamarit muodostavat kongressin, joka säätää perustuslain muutoksista. 

Parlamentin molemmat kamarit kokoontuvat vuosittain yhdeksän kuukauden aikana. Tasavallan presidentti voi kutsua ne ylimääräiseen istuntoon.

Kansalliskokousedustajat valitaan suoralla kansanvaalilla. Senaattorit valitaan kuuden vuoden mittaiseksi toimikaudeksi välillisillä vaaleilla, eli äänestäjinä toimii valittu valitsijakunta.

Organisaatio
Parlamentin kaksi kamaria ovat:
Ylähuone, jota kutsutaan senaatiksi (Sénat)
Alahuone, joka on nimeltään kansalliskokous (Assemblée nationale)

Nämä kaksi kamaria kokoontuvat eri paikoissa:
Senaatti kokoontuu Palais du Luxembourgissa
Kansalliskokous kokoontuu Palais Bourbonissa

Kummallakin kamarilla on omat sisäiset järjestyssääntönsä ja säädöksensä, joita ne lakien säätämisessä noudattavat. 

Kun kamarit kokoontuvat Versaillesin palatsiin yhteiseen istuntoon, ne muodostavat kongressin, jonka tehtävänä on säätää perustuslain muutoksista.

Parlamentin molemmat kamarit kokoontuvat vuosittain yhdeksän kuukauden aikana. Ranskan presidentti voi kuitenkin kutsua ne ylimääräiseen istuntoon, jos tilanne niin vaatii.

Historia
Ranskan parlamenttia lainsäädännöstä vastaavana valtiomahtina ei pidä kuitenkaan sekoittaa vanhan hallinnon (ancien régime) aikaisiin parlamentteihin, jotka olivat oikeusistuimia, joskin niillä oli myös joitain poliittisia toimintoja. 

Parlamentti termin nykyaikaisessa mielessä ilmaantui Ranskan poliittiseen elämään vasta Ranskan vallankumouksessa vuonna 1789. Sen ilmenemismuodot (yksikamarinen, kaksikamarinen tai monikamarinen), nimitykset ja valtaoikeudet ovat vaihdelleen eri Ranskan perustuslakien mukaisesti.

Ranskan historian eri parlamentit

 Aika  Perustuslaki  Ylähuone  Alahuone  Muut kamarit  Kamareiden yhteiskokous  Yksi kamari 1791  Vuoden 1791 perustuslaki      Lakiasäätävä kansalliskokous 1793  Vuoden I perustuslaki          Lainsäätäjäkunta 1795–1799  Vuoden III perustuslaki  Vanhojen neuvosto  Viidensadan neuvosto      1799–1802  Vuoden VIII perustuslaki  Senaatti  Lainsäätäjäkunta  Tribunaatti     1802–1804  Vuoden X perustuslaki  Senaatti  Lainsäätäjäkunta  Tribunaatti     1804–1814  Vuoden XII perustuslaki  Senaatti  Lainsäätäjäkunta       1814–1815  Vuoden 1814 peruskirja  Päärien kamari  Edustajainhuone       1815  Vuoden 1815 peruskirja  Päärien kamari  Edustajainhuone     1830–1848  Vuoden 1830 peruskirja  Päärien kamari  Edustajainkamari     1848–1852  Vuoden 1848 perustuslaki          Kansalliskokous 1852–1870  Vuoden 1852 perustuslaki  Senaatti  Lainsäätäjäkunta       1871–1875            Kansalliskokous 1875–1940  Vuoden 1875 perustuslait  Senaatti  Edustajainkamari    Kansalliskokous  1940–1944  Vuoden 1940 perustuslaki          1944–1946  Väliaikainen hallitus          Kansalliskokous 1946–1958  Vuoden 1946 perustuslaki  Tasavallan neuvosto  Kansalliskokous    Parlamentti  1958–  Vuoden 1958 perustuslaki  Senaatti  Kansalliskokous    Kongressi 

Lain valmistelu
Perustuslain mukaan lain valmistelu on Ranskassa molempien kamarien, kansalliskokouksen ja senaatin, yhteistyön tulos.

Tämän yhteistyön aikaansaamiseksi on käytössä perustuslain 45 artiklan määrittelemä ”sukkulointi”: "kaikki lakiehdotukset tulee valmistella peräkkäin kahdessa eri parlamentin kamarissa ja siten, että niiden hyväksymät tekstit ovat yhtäpitävät”.

Lähteet
Pascal Jan; Les assemblées parlamentaires françaises. La Documentation française. ISSN : 1763-6191.

Aiheesta muualla
  Ranskan parlamentin viralliset sivut   

Luokka:Ranskan politiikka
Luokka:Kansalliset parlamentit