Koivisto (kauppala)

Koivisto (, vanhimmissa lähteissä Berkö) oli Suomeen kuulunut kauppala Viipurin läänissä Karjalankannaksella. Vuonna 1927 perustettu kauppala sijaitsi Suomenlahden rannalla, Viipurinlahden suulla. Koiviston alue luovutettiin sotien jälkeen Neuvostoliitolle, ja kauppalan alueella sijaitsee nykyään Leningradin alueeseen kuuluva Koiviston eli Primorskin kaupunki (ven. nimi muutettu 1948).

Koiviston kauppalan pinta-ala oli 24 km² (1936) ja sitä ympäröi joka puolelta Koiviston maalaiskunta, josta kauppala oli lohkottu. Koivisto oli Rannan kihlakunnan keskus. Väkiluku oli noin 2 200 henkeä.

Koiviston kauppalan alueella sijaitsi Koiviston kirkko, sairaala, 5-luokkainen yhteiskoulu, merikylpylä, pankkeja sekä monenlaisia liike- ja teollisuusyrityksiä.

Lukuvuonna 1937–1938 kauppala oli jaettu 2 koulupiiriin.

Koivistolla ja Koiviston maalaiskunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta.Iso tietosanakirja, osa 6 vuodelta 1934, palsta 1175

Nimi
Koiviston vanha ruotsinkielinen nimi Berkö on oletettavasti peräisin muinaisruotsin sanasta berk, birk = kauppa ja siis merkinnyt "Kauppasaarta". Se viittaa paikan ikivanhaan tärkeyteen kauppapaikkana.Koivisto, Tietosanakirja osa, 4, palsta 1160, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1912

 Liikenne 
pienoiskuva|Ilmakuva Koiviston kirkolta vuodelta 1934
pienoiskuva|Rantatie – Vanha postikortti Koivistolta
Koiviston kauppalan alueella Möllikänniemessä oli Itä-Suomen paras merisatamapaikka, joka mainitaan ensimmäisen kerran jo 1268 Berjozovskoje-nimellä.
Sataman paikka on ihanteellinen. Mantereen edustan saaristo suojasi sitä tuulilta ja aallokolta ja merivirrat pitivät sen sulana muita Itä-Suomen satamia pitempään ja sinne johti 9 m syvä väylä. Koiviston kauppalan satama muodostikin yhdessä Koiviston maalaiskunnan puolella sijainneen Makslahden sataman kanssa Suomen kuudenneksi suurimman sataman ja viidenneksi suurimman vientisataman vuonna 1933, jolloin vienti ja tuonti olivat yhteensä 387 250 tonnia.

Koivisto yhdistettiin Suomen rataverkkoon vuonna 1916, jolloin Terijoen–Koiviston-rata valmistui. Vuonna 1925 puolestaan valmistui rataosa Koivistolta Viipuriin

Syntyperäinen koivistolainen Toivo Tommola (s. 1892) aloitti linja-autoliikenteen harjoittamisen vuonna 1928. Yhtiö muutti vuonna 1940 Lahteen, mutta kotipaikkakunta elää vielä nykyäänkin yhtiön nimessä. Koiviston Auto Oy on nykyisin Suomen suurimpia linja-autoyhtiöitä.

 Historia 
pienoiskuva|Hääväkeä Koivistolla 1938

 Kauppalan perustaminen 
pienoiskuva|Koiviston kirkko kesällä 2000. Kirkon yläkerrassa on pieni huone joka on paikallisen luterilaisen seurakunnan käytössä, muuten rakennus ei ole kirkollisessa käytössä

Koiviston kirkonkylästä ja Kotterlahden kylästä suunniteltiin taajaväkistä yhdyskuntaa jo vuonna 1916. Tuolloin katsottiin, että kyseinen alue oli satamaliikenteen ja tiheän asutuksen johdosta muusta kunnasta taloudellisesti ja sosiaalisesti erillinen, minkä takia sen asioita ei pystytty ratkomaan parhaalla mahdollisella tavalla Koiviston kunnan yhteydessä. Ensimmäinen maailmansota kuitenkin aiheutti suunnitelman toteuttamatta jättämisen. Uudelleen asiaa lähdettiin ajamaan 1920-luvun puolivälissä ja vuonna 1927 Koiviston kirkonkylästä ja Kotterlahden kylästä muodostettiin kauppala.

 Britannian sotavoimat Koivistolla 
Vuonna 1919 Iso-Britannia toi Suomen pyynnöstä joukkoja Koivistolle, jotka hyökkäsivät sittemmin Neuvosto-Venäjälle. Koivistolaiset kävivät kauppaa britannialaisten kanssa. Briteiltä ostettiin viskiä ja tupakkaa, vaikka kieltolaki oli voimassa. Suomen ja Britannian hyökkäys Pietariin tyrehtyi, mutta punalaivasto lamautettiin.

 Katso myös 
Rudolf Prüss, afrikkalaistaustainen suomalainen korpraali, joka kaatui talvisodassa Koiviston maalaiskunnassa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Luovutetun Etelä-Karjalan pitäjät
 Koivisto ja Koiviston maalaiskunta. luovutettukarjala.fi
 Koivisto kuvina. luovutettukarjala.fi


*
Luokka:Luovutettujen alueiden kunnat
Luokka:Luovutettujen alueiden vaakunattomat kunnat