Pohjantähden alla

Pohjantähden alla on suomalaisen Popeda-yhtyeen vuonna 1985 julkaistu seitsemäs studioalbumi. Albumi on yhtyeen viimeinen, jolla ovat mukana kitaristi Arwo Mikkonen ja kosketinsoittaja Eero ”Safka” Pekkonen. 

Pohjantähden alla on Popedalle poikkeuksellisen synkkä albumi, vaikka mukana onkin muutamia kepeämpiäkin lauluja. Yksi niistä on albumin tunnetuin kappale ”Kuuma kesä”, josta muodostui yhtyeen siihen asti suurin hitti. Myös kappaleista ”John Holmes” ja ”Tää on se yö” tuli suosittuja. Sävellysvastuu yhtyeessä oli siirtynyt kitaristi Costello Hautamäelle, joka sävelsi valtaosan albumin kappaleista, kun aiemmin tuottelias Arwo Mikkonen teki vain yhden sävellyksen.

Albumin ilmestyessä Popeda oli suosionsa huipulla. Pohjantähden alla nousi Mitä Suomi soittaa -listan kärkeen, ja siitä myönnettiin yhtyeen järjestyksessään toinen kultalevy. Albumi on Popedan menestyneimpiä, ja sitä on myyty yli 37 000 kappaletta.

 Työstö 
Elokuun 1985 puolivälin jälkeen Popeda vetäytyi kuukauden mittaiselle keikkatauolle äänittämään seuraavan studioalbuminsa, jonka nimeksi tulisi Pohjantähden alla. Nimen keksi rumpali Kari Holm. Äänitykset alkoivat Mika Sundqvistin MSL-studiolla Lempäälässä 9. syyskuuta parin viikon harjoittelemisen jälkeen. 

Lähes kaikki albumin sävellykset olivat jo valmiina, sillä kitaristi Costello Hautamäen englanninkielisiä demoja oli kuultu jo kesäkuun lopulla. Myös kesän keikoilla soitettu ”Laitimmainen kerta” oli päätetty levyttää.Kontiainen 2017, s. 157. 

Yhtyeen kaksi edellistä albumia, Kaasua... (1983) ja Harasoo (1984) olivat menestyneet hyvin, mutta solisti Pate Mustajärven mukaan yhtye ei ottanut uudesta levystä minkäänlaisia paineita.

 Musiikki 

 Tyyli 
Sävellysvastuu yhtyeessä oli siirtynyt Costello Hautamäelle, sillä hän sävelsi albumin 12 kappaleesta kymmenen, joista yhden Mika Sundqvistin kanssa. Kitaristi Arwo Mikkonen sävelsi albumilla poikkeuksellisesti vain yhden kappaleen. Mikkonen oli loukkaantunut siitä, että hänen ”Kuuma kesä” -sanoituksensa hylättiin ja ilmoittanut lopettavansa laulunteon. Yksi albumin kappaleista oli lainakappale. Pate Mustajärvi kirjoitti sanoitukset kuuteen kappaleeseen, Mikkonen teki sanoituksista kolme, joista yhden Sundqvistin kanssa, ja Sundqvist kirjoitti itse yhden sanoituksen.

Pohjantähden alla on musiikillisesti hieman synkkä Popedan albumiksi. Albumi on mollivoittoinen,Kontiainen 2004, s. 214. ja myös levyn äänimaailma eroaa selvästi esimerkiksi yhtyeen kahdesta edellisestä studioalbumista. Mukana on kuitenkin myös kepeitä kappaleita, kuten ”John Holmes”, ”Arskan kone”, ”Kuuma kesä” ja ”Mahdollisesti”. Yhtyeen kosketinsoittaja Safka Pekkonen sanoi haastattelussa levyllä olevan aiempaa enemmän sointuja ja hitaampia tempoja. Costello Hautamäen mukaan Pohjantähden alla sisältää aiempaa kansainvälisempää tyyliä ja vaikutteita mahdollisesti yhdysvaltalaisesta rockista. Myöhemmin hän on sanonut olevansa tyytymätön albumiin, koska siltä puuttuu yhtenäinen soundi.Kontiainen 2009, s. 132. Kari Holmin mielestä Pohjantähden alla on ehkä vaikeampi Popeda-levy, jolla on kuitenkin paljon hienoja kappaleita.Kontiainen 2017, s. 158.

 Kappalemateriaali 

 A-puoli 
Albumilla on 12 kappaletta. Avausraita ”John Holmes” kertoo samannimisestä pornonäyttelijästä. Safka Pekkosen mukaan Costello Hautamäki oli tehnyt sävellyksen, josta puuttui sanoitus. Pekkonen ja Arwo Mikkonen tekivät sanat studion vessassa keksien vuoron perään tekstiin rivejä. Pate Mustajärvi kieltäytyi aluksi laulamasta kappaletta. Mustajärven mukaan hän olisi halunnut levylle Pekkosen laulaman version, mutta Pekkonen ei halunnut sitä julkaistavaksi, ja lopulta Mustajärvi antoi periksi ja lauloi kappaleen.Finn 2022, s. 137. ”John Holmesista” tuli hitti ja keikkasuosikki.Kontiainen 2017, s. 159.

Levyn toinen kappale on ”Rambo T. ja Akseli K.” Mustajärvi oli alun perin kirjoittanut siihen rankemman sanoituksen, jota hän lopulta siisti. Rambo T. viittaa aikansa toimintasankariin, ja viimeisessä säkeistössä hän muuttuu Akseli Koskelaksi, joka käskyttää sotilaitaan: heittäkää mantteli pois ja tarttukaa ”pertaaniin”.Finn 2022, s. 127. Mustajärven mukaan nuoret kuuntelijat eivät ymmärtäneet pertaanin merkitystä. Sillä viitataan Berdaniin, joka on suurikokoinen linjakivääri.

”Keskiyön blues” kertoo Pate Mustajärven nuoruudesta Tampereen Ikurissa. Perjantaiyön juhlinnan lomassa yksi porukkaan kuuluneista kyllästyi työhönsä Aamulehden jakajana, ja hänelle kuulunut lehtipino päätettiin polttaa nuotiolla. Evääksi he varastivat naapurin puutarhasta porkkanoita, jotka mainitaan sanoituksessa.Finn 2022, s. 128–129.

Costello Hautamäki on kuvannut ”Christina”-kappaletta ”hyvin sakeaksi”. Yhtye harjoitteli sitä triona Mustajärvi laulussa ja rummuissa, Jyrki Melartin bassokitarassa ja Hautamäki kitarassa. Kappale on kuulunut useita vuosia Popedan keikkaohjelmistoon.

Nimikappale ”Pohjantähden alla” syntyi, kun sen säveltänyt Hautamäki soitti kappaletta Mustajärvelle, joka silloin keksi sille aiheen. Sanoitus sai innoituksensa Mustajärven motellissa kuulemasta sotaveteraanin kertomuksesta.Finn 2022, s. 132–133. Kappale kertoo henkilöistä, jotka saapuvat kaupunkiin, johon he eivät ole tervetulleita, mutta jonne he päättävät itsepäisesti jäädä. Kappale nousi Popedan suosittujen kappaleiden joukkoon, ja yhtye esitti sitä pitkään keikoillaan. Teemaltaan kappale on osa Popedan ”tappamis-, vanki- ja oksennustrilogiaa”, johon kuuluvat myös kahdella edellisellä albumilla julkaistut kappaleet ”Armahdus” ja ”Aamulla”. Mustajärven mukaan nämä kappaleet kertovat maailmasta, jota hän ei ole nähnyt mutta josta hän on kuullut paljon.

Albumin tunnetuin kappale ”Kuuma kesä” oli äänitetty jo toukokuussa ja myös julkaistu singlenä ennen itse albumia. Sekä Mustajärvi että Mikkonen tekivät kappaleeseen sanoituksen, joista lopulliseksi tekstiksi valittiin Mustajärven versio sen suuremman hittipotentiaalin vuoksi. Bassokitaraa kappaleessa soitti Jyrki Melartinin sijaan Mika Sundqvist. ”Kuuma kesä” julkaistiin kesäkuun alussa singlenä ja siitä tuli listamenestys.Kontiainen 2017, s. 154–155, 512.

 B-puoli 
Kappaleessa ”Tää on se yö” on albumin monen muun laulun tavoin synkkä tunnelma.Kontiainen 2017, s. 170. Tästäkin kappaleesta tuli suosittu, ja sitäkin yhtye soitti pitkään esiintymisissään. Sen sijaan Mikkonen sanoittama, kantaa ottava ”Viimeinen tanssi” vaipui unohduksiin. Toista äärilaitaa edustaa niin ikään Mikkosen sanoittama päätöskappale ”Mahdollisesti”: ”joo kaikki joo / tähän sitten soitetaankin koo” ja ”mahdollisesti / täytyy heittää helttaan koko lesti.” Sama kappale on myös Mikkosen ainoa sävellys albumilla. Musiikillisesti se on perusrock ja eroaa selvästi albumin muusta materiaalista.

”Laitimmainen kerta” on käännös Rolling Stonesin vanhasta kappaleesta ”The Last Time”, johon Popedan entinen basisti ja perustajajäsen Ilpo Ainiala teki suomenkielisen tekstin. Mustajärven mukaan kappale päätettiin levyttää, koska Juice Leskinen piti sanoituksesta.

Kappaleessa ”Arskan kone” mainittava Arska viittaa Popedan silloiseen roudariin, Raaka-Arskaan, joka viljeli maata kotitilallaan. Sanoitus oli Mustajärven kunnianosoitus Arskalle, suomalaisille maanviljelijöille ja etenkin heidän vahvoille naisilleen. Kappaleessa mainitaan traktori ”Volvo B”. Mustajärvi kertoi saaneensa myöhemmin harmillisesti selville, että yhtye olisi saanut Valmetilta merkittävästi mainosrahaa, jos se olisi ymmärtänyt käyttää traktorin nimeä oikeassa muodossa Volvo BM Valmet.Finn 2022, s. 134.

Studiossa äänitettiin myös Canned Heatin kappale ”Let’s Work Together” nimellä ”Kovan pojan blues”, joka oli aiemmin tunnettu nimellä ”Hei mennään nussii”. Popeda oli aloittanut sillä kesän 1985 keikkansa. Albumille kappaletta ei kuitenkaan valittu, koska sen ei uskottu saavan radiosoittoa. Kolme vuotta myöhemmin ”Kovan pojan bluesista” tehtiin uusi versio, joka julkaistiin ”Sä lähdit taas” -singlen B-puolena.

 Kansitaide 
Albumin kansikuvat otti Jokke Järvinen. Kannessa on kuvattuna Rambon vaatteisiin puettu nainen, joka kannattelee rynnäkkökivääriä. Kansikuvasta tavoiteltiin seksikästä, mutta lopputulosta pidettiin epäonnistuneena. Levy-yhtiö Poko Rekordsin johtaja Epe Helenius on sanonut, että kuvan nuori nainen ei ollut ammattimalli ja lisäksi hän oli hyvin ujo. Heleniuksen mukaan hän ei myöskään ollut tietoinen Popedan suuresta suosiosta. Sen vuoksi hän järkyttyi nähtyään hänestä otettuja kuvia joka puolella eikä poistunut kotoaan viikkoihin.Kontiainen 2009, s. 133. C-kasettiversion tekijätietoihin malli on kreditoitu nimellä Rambon sisko.Popeda: Pohjantähden alla C-kasettiversion kansilehden tiedot (POKS 65).

Heleniuksen mielestä etukansi epäonnistui, mutta sen sijaan takakantta ja siitä tehtyä keikkajulistetta hän piti onnistuneena ja jälkeenpäin mietittynä parempana vaihtoehtona etukanneksi.

 Julkaisu ja vastaanotto 

 Myynti ja julkaisut 

Poko Rekords julkaisi Pohjantähden alla -albumin 28. lokakuuta 1985. Ilmestymisen aikaan Popeda oli suosionsa huipulla.Kontiainen 2004, s. 213. Levy nousi lokakuussa suoraan Mitä Suomi soittaa -listan ykköseksi. Marraskuun listalla se oli viidentenä, minkä jälkeen se tippui pois kymmenen kärjestä. Albumin myynnistä myönnettiin Popedan järjestyksessään toinen kultalevy.Kontiainen 2017, s. 160. Levyä on vuosien aikana myyty yli 37 000 kappaletta, ja se on yksi Popedan menestyneimmistä studioalbumeista. Pohjantähden alla oli hyvin tärkeä merkkipaalu yhtyeen uralla, osittain ”Kuuma kesä” -kappaleen suuren suosion vuoksi.

Albumi ilmestyi alun perin vinyylilevynä ja C-kasettina. Myöhemmin se on julkaistu CD-levynä yksin sekä vuonna 1993 yhdessä albumin Ei oo valoo (1987) kanssa. Harasoo-albumin (1984) kanssa se julkaistiin vuonna 2009 Pokon 1+1-sarjassa. 

 Arvioita 
Suosikin numerossa 1/86 Juho Juntunen kommentoi, että Pohjantähden alla on rankka ja menevä levy, jolla ”raikaa yhä rock and roll”. Juntusen mukaan albumilla ei ole huonoja kappaleita, mutta hän piti sisältöä hieman yksioikoisena.

Tamperelainen-kaupunkilehdessä nimimerkki Dj. Pena kiinnitti huomiota Costello Hautamäen kasvaneeseen roolin kappaleenteossa, minkä hän katsoi muovanneen albumista raskaamman ja kitarapainotteisemman kuin aikoihin. Hän kehui albumin soundeja ja sanoi niiden tekevän levystä kestävän.

Outi Popp arvioi levyä Ilta-Sanomissa 22. lokakuuta 1985. Hän sanoi levyn jatkavan ”rempseää junttipullalinjaa” ja kritisoi yhtyeen uudistuskyvyttömyyttä.Kontiainen 2009, s. 131.

Soundin vuosiäänestyksessä 1985 Pohjantähden alla valittiin vuoden kahdeksanneksi parhaaksi albumiksi.Kontiainen 2017, s. 161.

 Listasijoitukset 
ListaKorkein sijoitusLähdeMitä Suomi soittaa1.

 Sertifiointi 
ValtioSertifikaattiMyönnettyLuovuttajaLähdeSuomikultalevy1986ÄKT

 Kappalelista 

 A-puoli 







B-puoli







Popeda: Pohjantähden alla -albumin etiketin tiedot (Poko Rekords, PÄLP 65, 1985).

 Singlet 

 Painokset 

FormaattiLevy-yhtiö ja tunnusJulkaistuMuutaLähdeLPPoko, PÄLP 6528.10.1985Kontiainen 2017, s. 506.MCPoko, POKS 6528.10.1985CDPoko, POKOCD10313.9.1993+ Ei oo valooCDPoko, POKOCD 105CDPoko, 50999 685742 2 22009+ Harasoo

 Kokoonpano 

 Muusikot 
 Popeda 
 Arwo Mikkonen – kitara, taustalaulu
 Costello Hautamäki – kitara, taustalaulu
 Jyrki Melartin – bassokitara, taustalaulu
 Pate Mustajärvi – laulu
 Safka Pekkonen – urut, piano, taustalaulu
 Kari Holm – rummut

 Vierailijat 
Vesa Hyrskykari − saksofoni

 Muut 
Mika Sundqvist – äänittäjä, tuottaja
Firefox – kansi
Jokke Järvinen – kuvat

Popeda: Pohjantähden alla -albumin takakannen tiedot (Poko Rekords, PÄLP 65, 1985).

 Lähteet 

 Viitteet 

Luokka:Popedan albumit
Luokka:Vuoden 1985 albumit
Luokka:Mika Sundqvistin tuottamat albumit
Luokka:78.84 Pop, rock