Hiroshige

Utagawa Hiroshige (), s. Andō Tokutarō (; 1797 – 12. lokakuuta 1858) oli ukiyo-e-kuvittaja Japanin Edo-kaudella (1600–1867). Häntä pidetään yhtenä tyylisuunnan suurista mestareista. Usein pelkästään nimellä Hiroshige kutsuttu kuvittaja erikoistui maisemakuviin.Harris 2010 s. 115–116  Hänen tunnetuimpia töitään ovat painokuvien sarjat Tokaidon tien 53 pysähdyspaikkaa (1833–1834) ja Sata kuuluisaa näkymää Edosta (1856–1858). 

Nykyisin Hiroshige on Hokusain ohella maailmanlaajuisesti todennäköisesti tunnetuin ukiyo-e-taiteilija. Kun japanilaisia puupiirroksia tuotiin Eurooppaan 1800-luvun lopussa, Hiroshigesta tuli erityisesti ranskalaisten impressionistien suosikki. Esimerkiksi Degas, Monet, Pisarro, Toulouse-Lautrec ja Van Gogh keräsivät Hiroshigen töitä, lainasivat niistä elementtejä omiin töihinsä ja toisinaan kopioivat suoraan Hiroshigen puupiirroksia.Harris 2010, s. 205.  

 Elämä ja ura 
vasen|pienoiskuva|Horikiri no hanashōbu (’Horikin iirispuutarha’), kuva numero 56 sarjasta Sata kuuluisaa näkymää Edosta (1856–1858), 33,6 cm × 21,2 cm, Yhdysvaltain kongressin kirjasto, Washington DC.

 Varhaiset vuodet ja opinnot 
Hiroshigen elämästä tiedetään useimpien ukiyo-e-mestareiden tavoin vain vähän. Puupiirrokset eivät olleet omana aikanaan arvostettua taidetta, joten käsityöläisinä pidettyihin suunnittelijoihin ei kiinnitetty huomiota eikä heidän elämänvaiheitaan usein kirjattu muistiin. Hiroshige syntyi nimellä Andō Tokutarō vuonna 1797 Tokugawa-shōgunaatin hallintokaupungissa Edossa, nykyisessä Tokiossa, samuraisukuun. Hänen isänsä oli Edon kaupunginosan palomestari. Perhe asui parakeissa kaupungin laidalla.  

Nuori Tokutarō piti piirtämisestä. Häntä opasti ilmeisesti yksi palomiehistä, amatöörimaalari Okajima Rinsai, joka oli opiskellut Kanō-koulukuntaan kuuluneen mestarin johdolla maalausta.Forrer 1997, s. 12. Kun nuoren Tokutarōn molemmat vahemmat kuolivat, hänestä tuli 12-vuotiaana perheensä pää ja isänsä virka-aseman perijä. Virka vaati ilmeisesti hyvin vähän työtä, ja Hiroshige pystyi jatkamaan opintojaan.Marks 2010, s. 287–288. Hän pyrki ensin ukiyo-e-mestari Utagawa Toyokunin oppilaaksi, mutta tuli hylätyksi. Hiroshigesta tuli kuitenkin samaan Utagawa-koulukuntaan kuuluneen Utagawa Toyohiron oppilas. Vuonna 1812 vain vuosi opintojensa aloittamisen jälkeen 15-vuotias sai ottaa käyttöön oman mestarinimensä Hiroshige. Ukiyo-e-tekniikoiden lisäksi Hiroshige opiskeli Kanō- ja Shijō-koulukuntien maalausta.Munsterberg 1982, s. 120–127.

 Ura kuvittajana 
Hiroshigen ensimmäiset tunnetut työt ovat runokirjan kuvitus ja sarja yakusha-e-näyttelijäkuvia vuodelta 1818. Seuraavien vuosien aikana Hiroshige kehittyi taiteilijana ja suunnitteli muiden ukiyo-e-kuvittajien tavoin kuuluisien kurtisaanien, näyttelijöiden ja samuraiden kuvia. Hiroshige siirsi perintövirkansa pojalleen heti, kun se oli mahdollista vuonna 1823 ja keskittyi kokonaan uraansa kuvittajana.

Vuodesta 1830 eteenpäin Hiroshige löysi omat vahvuutensa ja keskittyi maisemakuviin yhteistyössä useiden eri kustantajien kanssa. Hiroshigen puupiirrossarja Tokaidon tien 53 pysähdyspaikkaa (noin 1832–1833) loi hänen maineensa taiteilijana. Sarja julkaistiin vuonna 1833 ja kirjana vuonna 1834. Vuonna 1856 Hiroshige ryhtyi buddhalaiseksi munkiksi ja aloitti puupiirrossarjan Sata kuuluisaa näkymää Edosta (1856–1858). Hän kuoli 62-vuotiaana Edon koleraepidemian aikana.The 53 stations of the Tokaido Road ‘Tokaido Gojusan Tsugi No Uchi’ by Utagawa Hiroshige  Cotton Town (myös linkit Hiroshiden puupiirroksiin).

 Teokset ja tyyli 
Hiroshigen ura jaetaan yleensä kolmeen jaksoon. Vuosina 1818–1830 Hiroshige opiskeli ja kehittyi hitaasti. Hän suunnitteli bijinga-kuvia kauniista naisista, kuvia kuuluisista sotureista (musha-e) ja puupiirroksia kabuki-näyttelijöistä (yakusha-e). Varhaiset työt eivät erottuneet edukseen ukiyo-e-puupiirrosten massasta. Hiroshigen uran huippujakso alkoi 1830-luvun alussa. Hän keskittyi ilmeisesti Hokusain vaikutuksesta maisemakuviin. Uransa loppuvaiheessa noin vuosina 1844–1858 Hiroshigen kasvava suosio johti liian nopeaan työskentelyyn ja tiheään julkaisutahtiin. Hän suunnitteli valtavan määrän puupiirroksia, eikä laatu säilynyt aina uran huippukauden tasolla.

Hirogshigen on arvioitu suunnitelleen yhteensä yli 5 000 puupiirrospainokuvaa. Painokuvien lisäksi Hiroshige suunnitteli noin 500 puupiirrosta, jotka liimattiin viuhkalle (uchiwa-e). Hän kuvitti lisäksi noin 130 kirjaa ja maalasi tauluja. Hänen tunnetuin maalaussarjansa on Odan klaanin daimioille tehty 200 maalauksen kokonaisuus Tendō Hiroshige. Maisemakuvien ohella Hiroshige suunnitteli myös nimellä kacho-e (kirjaimellisesti ’kukat ja linnut’) tunnettuja puupiirroksia.

 Maisemakuvat 
1830-luvun alussa ilmeisesti Hiroshigen opettajan ja mestarin Utagawa Toyohiron kuolema vapautti hänet kokeilemaan uudenlaisia aiheita. Hiroshige otti vaikutteita Hokusain luontokuvista, ja aiempien henkilökuvien sijasta hän alkoi suunnitella romanttisia maisema- ja luontopuupiirroksia. Uusi aihevalinta sopi Hiroshigen kuvittajanlaadulle. Hänestä tuli Hokusain veroinen maisemakuvaaja. Yhdessä kaksi suunnittelijaa nostivat maisemakuvauksen arvostetuksi ukiyo-e-lajiksi muiden vakiintuneiden lajityyppien rinnalle.Harris 2010, s. 197, 199. 

Hiroshige kehitti nopeasti oman voimakkaan, runollisen tyylinsä. Hänen maisemapuupiirrostensa ydin ovat tunnelman, luonnonilmiöiden ja vuodenaikojen vaihtelun kuvaus. Hän kuvasi kesäisiä maisemia, sadekuuroja, lunta, sumua ja syksyn kirkkaita värejä. Hiroshige sovelsi sarjoissaan taitavasti myös länsimaisia vaikutteita, esimerkiksi perspektiivin ja tilan kuvaamista.

Hiroshige maineen maisemien kuvaajana loi hänen 1832–1833 julkaistu sarjansa Tōkaidōn tien 53 pysähdyspaikkaa. Hänen opiskelijansa Hiroshige III kertoi myöhemmin, että sarja perustui Hiroshigen vuonna 1832 Edosta Kiotoon tekemän matkan aikana tehtyihin luonnoksiin. On kuitenkin todennäköistä, että Hiroshige otti omien luonnostensa lisäksi tai sijasta kuviensa aiheet suoraan aiemmin julkaistuista matkaoppaista, ja matka on romanttinen myytti.Forrer 1997, s. 17. Tōkaidō-sarjan kuvat eivät usein kuvaa pelkästään todellisia näkymiä. Hiroshige otti taiteellisia vapauksia, lisäsi maisemiin keksittyjä elementtejä ja karsi toisia. Näkemyksen yhtenäisyys oli hänelle tärkeämpää kuin orjallinen todellisuuden seuraaminen.Harris 2010, s. 205.

Tōkaidōn tien 53 pysähdyspaikkaa oli kaupallinen menestys. Hiroshige pystyi menestyksen ansiosta keskittymään ainoastaan tunnettujen paikkojen kuvaukseen, joka tunnettiin omana genrenään meisho-e (kirjamellisesti ’kuuluisien paikkojen kuvat’). Myöhemmin maisemakuvia on kutsuttu myös nimellä fūkeiga (kirjamellisesti ’maisemapainokuvat’). Hiroshige uudisti puupiirrosten aihevalintojen lisäksi myös sitä, miten kuvat esitettiin. Aiemmat ukiyo-e-kuvittajien painokuvasarjat olivat sisältäneet yleensä 10–12 kuvaa. Hiroshigen yksittäisten painoarkkien sarjat olivat hyvin laajoja.Harris 2010, s. 201–202. Hänen kuvansa olivat myös aiempia maisemapuupiirroskuvia suurempaa ōban-kokoa.Forrer 1997, s. 14. 

Hiroshige jatkoi kahdenkymmenen vuoden ajan maisemakuvien suunnittelua, usein yhteistyössä muiden taiteilijoiden kanssa.Harris 2010, s. 201–202. Tōkaidōn tien lisäksi Hiroshigen toinen lempikohde oli hänen kotikaupunkinsa Edo. Hän työsti toista tunnettua sarjaansa Sata kuuluisaa näkymää Edosta (1856–1858) kuolemaansa saakka vuonna 1858. Sarjalle ovat tyypillisiä kuvan etualalle sijoitetut suuret elementit, joiden tarkoitus on lisätä syvyysvaikutelmaa.Forrer 1997, s. 21.

 Hiroshigen näkemyksiä kuvien suunnittelusta 
Hiroshige kirjoitti puupiirrossarjojensa esipuheisiin usein näkemyksiään kuvien suunnittelusta. Hänen mukaansa kuvien tuli perustua alkuperäisiin, paikalla tehtyihin luonnoksiin. Tarkoitus oli kuvata maisema realistisesti. Kuvittajan tuli kuitenkin ”poistaa kuvasta kaikki, missä ei ollut tyyliä tai sulokkuutta.” Esittääkseen kauniin näkymän kuvittajan oli ymmärrettävä, miten yhdistää toisiinsa kaikki ne elementit, joista yhdessä muodostuu maisema.Forrer 1997, s. 22.

 Vastaanotto ja merkitys 

Horishigea pidetään nykyisin yhtenä merkittävimmistä ukiyo-e-suunnittelijoista Hokusain, Kitagawa Utamaron (noin 1753–1806) ja Tōshūsai Sharakun ohella.Forrer 1997, s. 11. Hokusain ja Hiroshigen puupiirrokset muuttivat koko ukiyo-e-tyylisuuntaa. Vaikka japanilaisissa puupiirroksissa oli aiemminkin kuvattu maisemia, maisema oli yleensä ollut kuvan varsinaisen aiheen tausta.Forrer 1997, s. 13–14. Aiemmin Edon kabuki-teatterien ja Yoshiwaran ilotalojen ”leijuvaan maailmaan” keskittyneeseen tyylisuuntaan tuli nyt uusia elementtejä, kuten maiseman, luonnon, sekä kasvien ja eläinten kuvaus.Harris 2010, s. 197.

Omana aikanaan ukiyo-e-puupiirrokset eivät olleet taidetta vaan populaarikulttuuria.Harris 2010, s. 218–220. Hiroshige oli hyvin suosittu sekä kotimaassaan että ulkomailla. Hänen tunnetuimpia painokuviaan painettiin valtavia määriä, jopa 10 000 vedosta. Työt ovatkin levinneet laajalle maailman museoihin ja gallerioihin. Töitä painettiin uudestaan niin paljon, että alkuperäiset painolaatat kuluivat ja monet myöhemmistä uusintapainoksista ovat heikkolaatuisia.

Hiroshigen maisemakuvat ovat merkittäviä myös koko maailman taidehistoriassa. Hiroshige oli yksi japanilaisista ukiyo-e-taiteilijoista, jotka vaikuttivat erityisesti ranskalaisten impressionistien työhön 1870-luvulta lähtien. Hiroshige oli esimerkiksi Edgar Degas’n, Claude Monet’n, Camille Pissarron ja James McNeill Whistlerin suosikki. Vincent van Gogh kopioi useita Hiroshigen töitä öljyvärimaalauksiksi lähes sellaisenaan. Myös Degas ja Whistler lainasivat niistä elementtejä omiin töihinsä.

 Suomessa 
Hokusain ja Hiroshigen puupiirrokset innoittivat jo Suomen taiteen kultakauden taiteilijoita vuosisadan vaihteen Pariisissa. Suomessa Hiroshigen töitä on myös Kansallisgallerian kokoelmissa. Syksyllä 2008 Ateneumin taidemuseon näyttelyssä ”Matkalla Edoon” olivat esillä Hiroshigen teossarjat Tokaidon tien 53 pysähdyspaikkaa ja Kisokaidon tien 69 pysähdyspaikkaa (noin 1834–1842) sekä teoksia sarjasta Sata kuuluisaa näkymää Edosta.

 Galleria 

 Lähteet 







 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Kokoelma Hiroshigen töitä Google Arts -galleriassa
 Hiroshige Boston Museum of Fine Arts -museossa

Luokka:74.9 Maalaustaiteen historia
Luokka:Japanilaiset kuvataiteilijat
Luokka:Japanilaiset taidemaalarit
Luokka:Ukiyo-e-suunnittelijat
Luokka:Vuonna 1797 syntyneet
Luokka:Vuonna 1858 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit