Kaasmarkku

Kaasmarkku () on maaseutukylä ja taajama Ulvilan itäosassa Satakunnan maakunnassa. Kaasmarkun merkittävimpiä rakennuksia ovat koulu, VPK:n talo ja rukoushuone. Kaasmarkku sijaitsee lähellä valtatietä 11, joka kulkee Porista Tampereelle. Vuonna 2005 Kaasmarkku valittiin Satakunnan vuoden kyläksi.

Vuoden 2021 lopussa taajaman väkiluku oli 215 ja maapinta-ala 1,24 neliökilometriä.

 Historiaa 
Kaasmarkun asutuksen on päätelty alkaneen vuoden 1250 paikkeilla. Vuoden 1590 asiakirjoissa puhutaan neljästä maatilasta, hieman myöhemmin viidestä. Yhdestä näistä tehtiin Ulvilan pappila, jossa asui ensimmäisenä vuosina 1616–1628 Ulvilan kirkkoherrana toiminut Johannes Sigfridinpoika Forskål. 1600-luvulla pappila siirrettiin lähemmäs kirkkoa Ulvilan Gammelgårdiin. Muut Kaasmarkun tilat joutuivat 1600-luvun puolivälissä kruunun haltuun ja liitettiin 1651 Porin kreivikuntaan. 1600-luvun lopun reduktiossa kolmesta tilasta tuli sotilaspuustelleja. Pian tiloja kylässä oli kuusi, ja kaikki talonpoikien hallussa: Hintsala, Paavola, Simula, Jaakola, Rotkus sekä Maunula eli Maula, joka paloi isonvihan aikana. Sittemmin tiloja  jaettiin, mistä syntyi uusina tiloina Huhtala, Anttila, Hintsala-Mäkelä, Äijälä ja Maria Mäkelä.

Kaasmarkun verkatehdas sai alkunsa, kun lukkari Juho Fredrik Nyström perusti vuonna 1860 Mäkelän tilalle villakehräämön, jonka hän 1875 luovutti Kaasmarkun tehtaan Osakeyhtiölle, ja tällöin siitä muodostettiin verkatehdas ja osa Kaasmarkun tehdasosakeyhtiötä. Verkaa valmistettiin Kaasmarkussa vuoteen 1926 saakka, etenkin vihreää verkaa Venäjän sotaväen vaatetukseen.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 


Luokka:Ulvilan kylät
Luokka:Satakunnan vuoden kylät
Luokka:Ulvilan taajamat

sv:Karlsmark