Lallukan taiteilijakoti

Lallukan taiteilijakoti on kuva-, näyttämö- ja säveltaiteilijoille tarkoitettu asuin- ja ateljeerakennus Helsingin Etu-Töölössä Apollonkatu 13:ssa ja Eteläinen Hesperiankatu 14:ssä. Vuonna 1933 valmistuneen rakennuksen omistaja ja ylläpitäjä on Juho ja Maria Lallukan Taiteilijakoti-säätiö.

 Tausta 
Säätiön perustivat viipurilainen liikemies, kauppaneuvos Juho Lallukka ja hänen vaimonsa Maria Lallukka. Vuonna 1908 tekemässään keskinäisessä testamentissa Juho ja Maria Lallukka määräsivät, että kummankin puolison kuoltua on pääosalla kuolinpesän omaisuudesta perustettava säätiö, jonka tehtävänä on ylläpitää Helsinkiin perustettavaa taiteilijakotia. Testamentin mukaan säätiön tarkoitus oli turvata taiteilijoiden toimeentulo. Taiteilijatalon tuli olla turvapaikka, jossa taiteilijat olivat arkielämän murheista vapaita luomaan taidetta.

Alusta alkaen oli selvää, että taiteilijatalo oli ansioituneita taiteilijoita varten. Kirjailijat jätettiin taiteilijatalon ulkopuolelle, sillä Suomen Kirjailijaliitto aloitti 1910 oman talohankkeensa, jota myös Lallukoiden testamentissa rahallisesti tuettiin. Taiteilijakodin lähtökohtana oli asunnon tai työtilan määräaikaisuus, mutta toisen maailmansodan jälkeinen asuntopula teki siitä mahdottoman. Talossa on asunut runsas joukko suomalaisia eturivin taidemaalareita, kuvanveistäjiä, säveltäjiä, muusikoita, ohjaajia ja näyttelijöitä.

Taiteilijatalon 53 huoneistoa jakautuvat siten, että kuvataiteilijoilla on käytössään on 24 ateljeeta, näyttämötaiteilijoilla 16 asuntoa ja säveltaiteilijoilla 13 asuntoa.

 Taiteilijakodin arkkitehtuurista 
Testamentti astui voimaan Maria Lallukan kuoltua 1923. Säätiö osti Helsingin kaupungilta rakentamattoman tontin Apollon kallioilta Etu-Töölöstä. Käytännössä tontti oli lahjoitus, sillä kaupunki ja säätiö sopivat, ettei kauppahintaa tarvitse maksaa niin kauan kuin tontilla toimii taiteilijakoti. Juho ja Maria Lallukan testamenttaamilla rahoilla perustetusta taiteilijakodista järjestettiin vuonna 1932 arkkitehtisuunnittelukilpailu, jonka voitti arkkitehti Gösta Juslén. Rakennus valmistui 1933. H-kirjaimen muotoinen rakennus yltää Apollonkadulta korttelin läpi Eteläiselle Hesperiankadulle. Katujen välinen korkeusero on 11 metriä, eli yli kolme asuinkerrosta. Funktionalistinen rakennus on edustava esimerkki 1930-luvun rakennustyylistä. Rakennuksen julkisivu suurine ateljee-ikkunoineen aukeaa Hesperianesplanadille päin. Lallukoiden testamentin muilla lahjoituksilla perustettiin muun muassa Viipurin kirjasto.

 Elite 
Rakennuksen historiaan liittyy läheisesti vieressä sijaitseva ravintola Elite, jossa talon taiteilijat ovat viettäneet iltaa kautta vuosikymmenien. Kuuluisin heistä oli ehkä Tauno Palo, jolla oli ravintolassa oma kantapöytä, ja hänen peruiltaan ruokalistaan kuuluu edelleen suosittu Tauno Palon sipulipihvi. Ravintolan pöydissä on kautta vuosikymmenien olleet valkoiset pöytäliinat ja seinillä on edustava 26 taulun taidekokoelma. Tauluista ainakin seuraavat teokset ovat Lallukan kuvataiteilijoiden maalaamia: V. Hervo, ”Stilleben” (1954); P. Lindfors, ”Lappi” (1940); T. Mäntynen, ”Miehiä” (1982), ”Joen rannalla” (1986), ”Kulmakapakka” (1986); M. Visanti, ”Väinämöinen ja Aino” (1955), ”Lemminkäinen saapuu saaren neitojen luo” (1955) ja ”Neitsyt Maria” (1954).

 Taiteilijakodin entisiä ja nykyisiä asukkaita 

Kuvataiteilijoita
 Lauri Ahlgrén, taidegraafikko
 Göran Augustson, graafikko ja maalari
 Hugo Backmansson, taidemaalari
 Kari Cavén, kuvanveistäjä
 Outi Heiskanen, taidegraafikko
 Väinö Hervo, taidemaalari
 Helena Hietanen, kuvanveistäjä
 Reino Hietanen, taidemaalari
 Eila Hiltunen, kuvanveistäjä
 Viktor Jansson, kuvanveistäjä
 Oskari Jauhiainen, kuvanveistäjä
 Tero Laaksonen, taidemaalari
 Lauri Laine, taidemaalari
 Kuutti Lavonen, taidegraafikko ja taidemaalari
 Viktor Malmberg, kuvanveistäjä
 Veikko Marttinen, taidemaalari
 Jukka Mäkelä, taidemaalari
 Tuomas Mäntynen, taidemaalari
 Eero Nelimarkka, taidemaalari
 Jaakko Niemelä, kuvanveistäjä
 Laila Pullinen, kuvanveistäjä
 Markku Pääkkönen, taidemaalari
 Essi Renvall, kuvanveistäjä
 Tyko Sallinen, taidemaalari
 Venny Soldan-Brofeldt, taidemaalari
 Kain Tapper, kuvanveistäjä
 Ellen Thesleff, taidemaalari
 Matti Visanti, taidemaalari

Säveltaiteilijoita
 Ilmari Hannikainen, säveltäjä, pianisti
 Armas Järnefelt, säveltäjä
 Robert Kajanus, kapellimestari, säveltäjä
 Uuno Klami, säveltäjä
 Leevi Madetoja, säveltäjä
 Aarre Merikanto, säveltäjä
 Selim Palmgren, säveltäjä
 Einar Englund, säveltäjä
 Erik Bergman, säveltäjä
 Ulf Söderblom, kapellimestari
 Pirjo Bergström, säveltäjä
 Arttu Takalo, säveltäjä
 Anita Välkki, oopperalaulaja

Näyttämötaiteilijoita
 Siiri Angerkoski, näyttelijä
 Hugo Hytönen, näyttelijä
 Emmi Jurkka, näyttelijä
 Tauno Palo, näyttelijä
 Uuno Laakso, näyttelijä
 Ossi Ahlapuro, näyttelijä
 Anja Pohjola, näyttelijä
 Kalevi Kahra, näyttelijä
 Heikki Kinnunen, näyttelijä
 Ritva Valkama, näyttelijä
 Vesa Vierikko, näyttelijä
 Juha Kandolin, näyttelijä
 Uljas Kandolin, näyttelijä
 Heidi Krohn, näyttelijä
 Sulevi Peltola, näyttelijä
 Elli Castrén, näyttelijä
 Jaakko Kytömaa, näyttelijä

 Galleria 

 Katso myös 
Lallukan talo
Juho Lallukka

 Lähteet 
Verkkosivut
 Lallukan säätiön kotisivu
 Taidekeskus Salmela, Wiipurin taiteilijaresidenssi. 
 Ravintola Elite, historia.

 Viitteet 

Kirjallisuutta


 Aiheesta muualla 
 Lallukan taiteilijakoti, Kansan kuvalehti, 02.06.1933, nro 23, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Lallukan taiteilijakoti vihittiin eilen tarkoitukseensa. Arvokas juhlatilaisuus tasavallan presidentin läsnäollessa Juho Lallukan syntymäpäivänä, Helsingin Sanomat, 04.02.1934, nro 33, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
"Lallukkalaiset". "Taiteilija Lallukka" ja hänen talonsa sisältä ja ulkoa, Seura, 11.12.1935, nro 50, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Kodittomat kirjailijat, Suomen Kuvalehti, 12.02.1938, nro 6, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Helsingin asuinrakennukset
Luokka:Helsingin kulttuuri
Luokka:Etu-Töölö
Luokka:Taiteilijoiden työtilat