Yrjö-Koskinen

Yrjö-Koskinen on suomalainen vapaaherrallinen aatelissuku. Se on osa laajempaa Forsmanin sivistyssukua. Yrjö-Koskisen suvun kantaisä on senaattori ja historioitsija Georg Zacharias Forsman, joka aateloitiin vuonna 1884 nimellä Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen ja suku esiteltiin Suomen ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 264. Yrjö-Koskinen ja hänen jälkeläisensä korotettiin vuonna 1897 edelleen vapaaherralliseen säätyyn ja esiteltiin seuraavana vuonna vapaaherrallisena sukuna numero 62, jolloin aatelissuku nro 264 lakkasi olemasta. Vapaaherrallisella suvulla on suomenkielinen tunnuslause: Vapaa valpas vilpitön. Yrjö-Koskinen oli ensimmäinen Suomen aateliin päässyt suku, joka käytti suomenkielistä sukunimeä.

Yrjö-Koskisen suvun edustajat ovat ansioituneet politiikassa ja virkauralla. Monilla muilla aloilla ovat tulleet maineikkaiksi Y. S. Yrjö-Koskisen veljien ja serkkujen jälkeläiset, jotka ovat käyttäneet joko nimeä Forsman tai Koskimies. Nämä tunnetut suvut ovat siis hyvin läheistä sukua Yrjö-Koskisille. Myös Forsman-aatelissuku on heille etäistä sukua.

 Suvun jäseniä 
Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen (1830–1903), senaattori ja professori, suvun kantaisä 
Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen (1854–1917), senaattori, Y. S. Yrjö-Koskisen vanhempi poika 
Eino Sakari Yrjö-Koskinen (1858–1916), rehtori ja kansanedustaja, Y. S. Yrjö-Koskisen nuorempi poika
Aarno Yrjö-Koskinen (1885–1951), lähetystöneuvos ja ulkoasiainministeri, Y. K. Yrjö-Koskisen poika 
Kaarlo Juhana Yrjö-Koskinen (1930–2007), suurlähettiläs
Eero Yrjö-Koskinen (s. 1962), järjestöjohtaja
Petri Yrjö-Koskinen yrittäjä, kiinteistösijoittaja

Muita Yrjö-Koskinen-nimisiä
Sofia Theodolinda Yrjö-Koskinen (aik. Hahnsson, o.s. Limón, 1838–1919), kirjailija, Y. S. Yrjö-Koskisen vaimo
Iida Yrjö-Koskinen (o.s. Petander, 1857–1937), kansanedustaja, Sakari Yrjö-Koskisen vaimo
Daniela Yrjö-Koskinen (o.s. Gylfe, s. 1971), yritysjohtaja

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset aatelissuvut