Massiäyriäiset

Massiäyriäiset (Mysida) ovat pieniä, yleensä alle parisenttisiä, katkarapua muistuttavia läpikuultavia äyriäisiä. Kuoriäyriäisiin kuuluvalle massiäyriäisten lahkolle on ominaista suora yksilönkehitys, jossa ei ole erillistä toukkavaihetta. Massiäyriäisten aiempi nimitys oli halkoisjalkaiset.

Ruumiinrakenne
Massiäyriäisten nimi viittaa naaraan keskiruumiin raajojen välissä olevaan silmiinpistävään, massimaiseen hautomataskuun (marsupio), jossa poikaset kehittyvät munista suoraan aikuisen kaltaisiksi äyriäisiksi. 

Massiäyriäisillä on verkkosilmät, jotka ovat useimmiten ulkonevien tappien päässä kuten ravuilla tai katkaravuilla. Massiäyriäisten päätä ja keskiruumista myös peittää selkäkilpi (carapax); takaruumis on lihaksikas ja se päättyy uropodien ja päättökilven (telson) muodostamaan pyrstöviuhkaan. Keskiruumiin jalat ovat kaksihaaraisia (halkoisjalat); tuntosarvet ovat usein kaksihaaraiset.Malacostraca – Kuoriäyriäiset Vieraslajiopas (s.30)

Monimuotoisuus
Massiäyriäisiä tunnetaan noin tuhat lajia, joista valtaosa on merieläimiä. Nykyinen massiäyriäisten lahko käsittää kaksi heimoa. Valtaosa, yli 95 % kaikista lajeista ja kaikki Suomen lajit kuuluvat Mysidae-heimoon (massiaiset), Petalophthalmidae-heimossa on vain 44 lajia.Petalophthalmidae World Register of Marine Species Kaksi muuta heimoa on hiljattain erotettu omaksi lahkokseen Stygiomysida.Stygiomysida   World Register of Marine Species

Sisävesien massiaäyriäisistä merkittävä on Pohjois-Euroopan ja Pohjois-Amerikan järvissä elävä jäännemassiaisten lajiryhmä, johon kuuluu järvien ja Itämeren ravintoverkossa tärkeitä lajeja (mm. jäännemassiainen Mysis relicta).Audzijonyte A (2006)  Diversity and zoogeography of continental mysid crustaceans. Helsingin yliopisto. Jotkin Mustan- ja Kaspianmeren alueen äyriäiset taas ovat hiljattain levittäytyneet tulokaslajeina Euroopan ja Pohjois-Amerikan sisävesiin. Itämereen ja Suomenkin rannikolle on levinnyt kaspianmassiainen.Väinölä R (2019) Kaspianmassiainen Hemimysis anomala Vieraslajiportaali vieraslajit.fi

Suomen massiäyriäiset

Suomesta tunnetaan kahdeksan massiäyriäislajia, joista seitsemän elää Itämeressä, kaksi järvissä.

Mysis-suvun neljä lajia ovat ulappavyöhykkeen eläimiä, jotka elävät osin planktisesti syvän veden alueella sekä meressä että järvissä. Ne lisääntyvät talvisin. Praunus-suvun lajit taas elävät Itämeren kalliorantojen levävyöhykkeessä. Hietamassiainen Neomysis integer liikkuu suurina parvina matalassa vedessä esimerkiksi hiekkapohjilla. Massiaisten elinikä vaihtelee yhdestä kahteen vuoteen.

 Lajit
 kaspianmassiainen Hemimysis anomala
 merimassiainen Mysis mixta
 jäännemassiainen Mysis relicta
 ulappamassiainen Mysis salemaai
 arktismassiainen Mysis segerstralei
 hietamassiainen Neomysis integer
 rantamassiainen Praunus flexuosus
 tyrskymassiainen Praunua inermis

Käyttö
Massiäyriäisiä myydään akvaariokalojen ruoaksi. Tällöin niistä usein käytetään nimitystä Mysis, lajista riippumatta.Mysis Tuoreruoat Akvaariokeskus

 Lähteet 

Aiheesta muualla
Jouni Leinikki ym. (2004) Aaltojen alla – Itämeren vedenalaisen luonnon opas. Like. .

Luokka:Kuoriäyriäiset