Uppsalan hiippakunta

Uppsalan hiippakunta (, vuoteen 1973 saakka Uppsalan arkkihiippakunta ) on yksi Ruotsin kirkon hiippakunta. 

 Hiippakunnan historiaa 
Ruotsin liittäminen kristinuskon piiriin sai alkunsa Ansgarin toiminnasta Birkan saarella vuonna 829. Ruotsin ensimmäinen piispa oli nimeltään Gauzberg, 840-luvulla. Lähetystyö kärsi kuitenkin takaiskuja, ja vasta 1000-luvulla Ruotsin kristillistämistä alkoivat toteuttaa englantilaiset lähetyspiispat, kuten Sigfrid. Kuningas Sverker vanhemman aikana (noin 1135–1156) Vanhasta Uppsalasta tuli Uplannin piispanistuin. Siihen saakka keskuspaikkana oli Sigtuna.

Pohjoismaiden ensimmäinen arkkipiispanistuin perustettiin Lundiin vuonna 1104, mutta Lund kuului silloin Tanskaan. Vuonna 1164 Alvastran luostarin munkki Stefan vihittiin arkkipiispaksi Uppsalaan, ja siten Ruotsi sai oman arkkipiispan, vaikka Lundin arkkipiispa säilyi Pohjoismaiden kirkkojen priimaksena. Vuonna 1273 arkkipiispa siirtyi Vanhasta Uppsalasta Östra Arokseen, nykyiseen Uppsalaan. Uppsalan arkkipiispa riitaantui 1340-luvulla Turun piispan kanssa hiippakuntien rajoista. Vuonna 1346 päädyttiin siihen, että Kaakamojoki oli sopiva rajalinja. Uppsalan hiippakunta käsitti vuoteen 1647 Uplannin, Gästriklandin ja Hälsinglandin maakuntien lisäksi koko Norrlannin Lappia myöten, jolloin hiippakunnan pohjoisosa erotettiin Härnösandin hiippakunnaksi.

 Hiippakunta 
Hiippakunnan alueella on noin 200 kirkkoa. Vuonna 2018 Uppsalan hiippakuntaan kuului 126 seurakuntaa, joista 101 kuului yhteensä 27 pastoraattiin. Hiippakunnan alueella asui tuolloin 810 947 ihmistä, ja 59,2 prosenttia kuului Ruotsin kirkkoon.

Uppsalan hiippakunnassa on vuodesta 1990 alkaen kaksi piispaa. Arkkipiispalla on erityisiä kokonaiskirkkoa koskevia tehtäviä ja hänen kaitsentavastuullaan hiippakunnassa on Uppsalan rovastikunta. Uppsalan piispa vastaa hiippakunnan muista osista ja toimii tuomiokapitulissa arkkipiispan sijaisena sekä on hiippakuntahallituksen puheenjohtaja.
pienoiskuva|Upsalan tuomiokirkko
Hiippakunnan tuomiokirkko on Uppsalan tuomiokirkko. Sen rakennustyöt aloitettiin, kun arkkihiippakunta muutti 1287 pois Vanhasta Uppsalasta. Kirkon vihki käyttöön 1435 arkkipiispa Olaus Laurentii, mutta kirkko ei kuitenkaan vielä ollut täysin valmis. Kirkko pyhitettiin Pyhälle Laurentiukselle, Eerik Pyhälle sekä Pyhälle Olaville. 

Hiippakunta käsittää Uppsalan läänin ja Gävleborgin läänin sekä osia Tukholman läänistä ja Västmanlandin läänistä. Hiippakuntaan kuuluu 169 seurakuntaa, jotka on jaettu 85 pastoraattiin.

Uppsalan nykyinen arkkipiispa on Martin Modéus (joulukuusta 2022 lähtien) ja piispa Karin Johannesson (maaliskuusta 2019 lähtien).

Rovastikunnat
Uppsalan hiippakunnan rovastikunnat ovat:

 Uppsalan rovastikunta 

 Upplannin eteläinen rovastikunta
 Upplannin läntinen rovastikunta
 Upplannin pohjoinen rovastikunta
 Gästriklandin rovastikunta
 Hälsinglandin eteläinen rovastikunta
 Hälsinglandin pohjoinen rovastikunta

 Piispat 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Uppsalan hiippakunnan piispoina: 
 1990–2000: Tord Harlin
 2000–2019: Ragnar Harsenius
 2019– Karin Johannesson

Katso myös
 Luettelo Ruotsin arkkipiispoista

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Uppsala stift  

Luokka:Uppsalan hiippakunta