Sotateatteri

Sotateatteri oli jatkosodan aikaista Suomen puolustusvoimien alaista viihdytystoimintaa. Pitkään jatkunut asemasota oli sytykkeenä teattereiden perustamiselle. Teattereita oli viisi suomalaisjoukkojen 1941-1944  suurimmaksi osaksi  miehittämässä Neuvostoliiton Karjalassa eli Itä-Karjalassa ja yksi pohjoisella Karjalankannaksella, Suomen miehittämässä osassa Leningradin aluetta (Moskovan rauhansopimukseen 1940 saakka pohjoinen Karjalankannas kuului virallisesti Suomeen). Niiden kansainvälisesti erikoinen piirre oli, että ne olivat kiinteitä ammattiteattereita. Ohjelmisto oli kevyttä, mutta sijansa oli myös kansallisilla klassikoilla. Kuuden sotateatterin ohjelmistossa on laskettu olleen noin 70 näytelmää. Kaikkiaan näytäntöjä on arveltu annetun noin 2 500. Sotateattereilla oli oma 17 pykälän tiukka ohjesääntö, sillä teatterit olivat sotilaallisia laitoksia. Niiden toimintaa valvoi viihdytystoimiston alainen ohjelmatoimisto.

 SOTATEATTERIT 1941 – 1944 Teatterin nimi  Toimintavuodet  Tunnettuja näyttelijöitä  Ohjelmistoa  Aunuksen Teatteri  1941 – 1944  Kaarlo Halttunen, Thelma SaastamoinenSeppo Sariola, Eeva-Kaarina Volanen   Jeppe NiilonpoikaJääkärin morsianNummisuutaritSyntipukki Äänislinnan Teatteri  1942 – 1944  Matti Aro, Inari KoponenKauko Käyhkö, Oke Tuuri  Jeppe NiilonpoikaJääkärin morsianSyntipukki Karhumäen Teatteri  1942 – 1944  Uljas Kandolin, Leevi KuuranneSirkka-Liisa Lehtonen, Rauli Tuomi, Kauko Helovirta  Jääkärin morsianTapahtui kaukanaVihtahousu Frontteatern  1943 – 1944  Bjarne Commondt, Henake Schubak  En smula kärlekLeendets land Rukajärven Teatteri  1943 – 1944  Sakari Halonen, Kerttu Salmi  Syntynyt terve tyttöSysmäläinen Kannaksen Teatteri  1944  Matti Aulos, Aulis Hämäläinen  Syntynyt terve tyttöSyntipukki

 Lähteet 

 Eteläpää, Heikki: "Jees Teatteria!" - sanoi vääpeli Ryhmy, 2002 Edita Publishing Oy, 

*