Páros

Páros () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 196,308 neliökilometriä ja asukasluku 13 715 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Páros kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Paroikiá.

 Maantiede 

Páros sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeren keskiosissa. Kykladien suurimman saaren Náxoksen länsipuolella. Pároksen lounaispuolella lyhyen lauttamatkan päässä sijaitsee Antíparos. Pienempi Despotikó sijaitsee kauempana lounaassa.

pienoiskuva|vasen|pysty=1.5|Pároksen Léfkesin kylä.
Saaren korkein kohta on Léfkes (724 metriä).

 Hallinto, kaupungit ja kylät 

Páros kuuluu hallinnollisesti Pároksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.

Saaren suurimmat asutukset ovat Paroikiá eli Pároksen kaupunki (4 326 asukasta), joka sijaitsee saaren länsirannikolla; sekä Náousa (2 468 asukasta), Alykí (657), Márpissa (582), Mármara (552) ja Léfkes (545). (Katso myös: Luettelo Pároksen kunnan kaupungeista, kylistä ja pikkusaarista.)

 Historia 
 Antiikki 

Antiikin aikainen Paroksen poliksen eli kaupunkivaltion kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Paroikián kaupungin paikalla. Saarelta louhittiin arvostettua valkoista Paroksen marmoria, mikä oli tärkeä elinkeino ja tulonlähde saarelle. Paroksen marmori on poikkeuksellisen läpikuultavaa ja siksi kimmeltävän valkoista. Juuri paroslaista marmoria käytettiin lukuisiin tunnettuihin veistoksiin, kuten Milon Venus ja Samothraken Nike.

pienoiskuva|vasen|Delionin eli Deloksen jumalten pyhäkön raunioita.
600-luvulla eaa. saarelaiset perustivat siirtokunnan Thásokselle. Persialaissodissa saari oli Persian vallan alla ja sen jälkeen Ateenan valtapiirissä ja mukana Deloksen meriliitossa.

 Myöhempi historia 

Bysantin valtakunnan ajan jälkeen Pároksesta tuli osa Náxoksen herttuakuntaa. Turkkilaiset valtasivat saaren vuonna 1537. Vuosina 1770–1774 saari oli venäläisten miehittämä. Pároksesta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1821.

pienoiskuva|vasen|Panagía Ekatontapylianín kirkko.
Pároksen lähellä noin 2–3 kilometrin päässä saaren rannasta on kaksi karia, joita kutsutaan Pároksen porteiksi (Pórtes). 26. syyskuuta 2000 kello 22.12 autolautta M/S Express Samina törmäsi niihin ja upposi 50 minuuttia myöhemmin kello 23.02.

 Nähtävyydet 

Pároksen nähtävyyksiä ovat Paroikián venetsialaisaikainen linna 1200-luvulta, Pároksen arkeologinen museo sekä Panagía Ekatontapylianín kirkko, joka on yksi Kreikan parhaiten säilyneistä bysanttilaisaikaisista kirkoista. Paroikián lähellä sijaitsevat Delionin eli Deloksen jumalten (Apollon, Artemis) pyhäkön sekä Asklepieionin ja Pythionin jäänteet. Antiikin aikaisten marmorilouhosten alue sijaitsee Paroikiásta itään lähellä Maráthin kylää. Saaren nähtävyyksiin kuuluu myös Petaloúdes (”Perhoset”) -niminen perhoslaakso.

 Liikenne 

Saaren pääsatama on Paroikiá. Sieltä on yhteys muun muassa Pireukseen sekä lähisaarille, kuten Náxokselle. Myös Náousasta on yhteyksiä muun muassa Náxokselle, Mýkonokselle ja Delokselle. Kolmas tärkeä satama on Poúnta, josta on yhteys Antíparokselle. Pároksen lentoasema, josta on lentoja Ateenaan, sijaitsee noin 10 kilometriä kaupungista etelälounaaseen.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*