Nonnos

Nonnos (, ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen runoilija, joka oli kotoisin  Panopoliista Egyptistä. Hänen pääteoksensa on Dionysos-jumalasta kertova laaja eeppinen runoelma Dionysiaka.

 Elämä 

Nonnos toimi 400-luvulla, tarkemmin noin vuosina 444–450 jaa. Hän oli kotoisin Egyptin Panopoliista (nykyinen Akhmim), ja näyttää eläneen hieman ennen Agathiasta, joka mainitsee hänet uusien () runoilijoiden joukossa.Agathias: Historiat IV, s. 128 (engl. käännös). On epävarmaa, onko hän sama henkilö kuin Nonnos, jonka poikaa Soskhnaa Synesios suosittelee ystävilleen Anastasiokselle ja Pylaimeneelle.Synesios: Kirje Anastasiokselle 43, Kirje Pylaimeneelle 102. Nonnoksen katsotaan toimineen Aleksandriassa.

Muutoin Nonnoksen elämästä ei tiedetä mitään, paitsi että hän oli kristitty, minkä vuoksi häntä ei voi sekoittaa erääseen toiseen Nonnokseen, jonka Suda mainitsee.Suda, . Koska Nonnoksen pääteos Dionysiaka käsittelee hyvin pakanallista aihetta, on joskus oletettu, että Nonnos olisi kirjoittanut sen ennen kääntymistään kristinuskoon, tai että se laadittiin pilkaksi pakanoiden teologiasta; mutta kumpikaan näkemys ei ole erityisen perusteltu, koska ei ole mitään syytä, miksi myös kristitty ei olisi voinut huvittua kirjoittamalla runon pakanallisista aiheista. Nonnoksen tuotannon perusteella vaikuttaa, ettei hän nähnyt pakanallista kulttuuria ja kristinuskoa kahtena vastakkaisena järjestelmänä, vaan toisiaan täydentävinä; tästä syystä hänen koko tuotantoaan voidaan pitää näiden kahden synteesinä.

 Teokset 

Nonnoksen (tai hänen nimiinsä laitettuja) teoksia ovat:

 Dionysiaka (; lat. Dionysiaca) – Laaja eeppinen runoelma, joka kertoo Dionysoksesta, mutta liittää mukaan myös lukuisia muita mytologisia kertomuksia. Se on kirjoitettu heksametrimitassa, ja koostuu 48 kirjasta ja  säkeestä. Eepos on pisin antiikin ajalta säilynyt runoteos.Runoelma kertoo Dionysoksen syntymästä, nuoruudesta ja jumalalliseksi tunnustamisesta sekä erityisesti hänen suuresta sotaretkestään Intiaan. Se yhdistää sankarieepoksen, hymnisen jumalrunouden ja mytologisen ensyklopedisuuden piirteitä, ja edustaa myöhäisantiikille tyypillistä epiikkaa, jossa klassinen mytologinen aineisto yhdistyy retorisesti rikkaaseen ja kielellisesti äärimmäisen koristeelliseen tyyliin.
 Parafraasi Johanneksen evankeliumista (; lat. Metaphrasis Evangelii Ioannei) – Heksametrirunon muodossa kirjoitettu, 21 laulua ja  säettä käsittävä parafraasi eli mukaelma Johanneksen evankeliumista.
 Kertomusten kokoelma ja selitys () – Nonnoksen nimiin laitettu mutta mahdollisesti epäperäinen teos; Richard Bentley katsoi, että kokoelma on paljon Nonnosta tietämättömämmän henkilön tuote.Bentley, Richard: Epistles of Phalaris, s. 17–

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin kreikkalaiset eeppiset runoilijat