Esa Saario

Esa Matti Saario (22. marraskuuta 1931  Nummi – 26. syyskuuta 2025 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja laulaja.

 Elämä ja ura 
Saario syntyi nummilaiseen pienviljelijäperheeseen. Hän aloitti opiskelun Suomen teatterikoulussa vuonna 1956. Lahjakkuutensa ansiosta hän sai Wilho Ilmarilta ja muilta koulun opettajilta luvan hypätä yhden luokan yli, ja hän valmistui koulusta kahdessa vuodessa. Saario oli Suomen Kansallisteatterin näyttelijä vuodesta 1958 vuoteen 1997 saakka, jolloin jäi eläkkeelle. Hän teki teatterissa toistasataa roolia, ensimmäisen vuonna 1954 ja viimeisen vuonna 2001. Näihin lukeutuivat Herra Puntilan Matti, Tartuffen Orgon (1973), Tšehovin rooli Tšehov Jaltalla -draamassa (1983), Omena putoaa -näytelmän Ventti-Ville (1987), J. K. Paasikiven rooli näytelmässä Tie talvisotaan (1989) ja Tohvelisankarin rouvan Aadolf (1997).Saario Esa, Ilona-esitystietokanta, Teatterin tiedotuskeskus, viitattu 21.12.2014.

Saario esiintyi monissa kuunnelmissa, muun muassa Yleisradion kuunnelmissa Knalli ja sateenvarjo, Noita Nokinenä -sarjan Poliisi Karhusena ja Linnunradan käsikirja liftareille vainoharhaisena androidina Marvinina.

Saarion elokuvarooleja olivat muun muassa sosiaalidemokraattinen poliitikko Janne Kivivuori Väinö Linnan romaaneihin perustuvissa elokuvissa Täällä Pohjantähden alla (1968) ja Akseli ja Elina (1970). Saarion ensimmäisiä elokuvarooleja nähtiin muun muassa elokuvissa Sven Tuuva (1958) ja Kankkulan kaivolla (1960).

Saario antoi äänensä lukuisiin animaatioelokuviin ja -sarjoihin. Hänen tunnetuimpia ääniroolejaan olivat esimerkiksi Pienen merenneidon kuningas Triton sekä Leijonakuninkaan Mufasa. Vuonna 1974 Mainosuutiset-lehti listasi hänet edellisvuoden toiseksi eniten käytetyksi mainosspeakeriksi Veikko Honkasen jälkeen. Saarion ääntä kuultiin myös monissa äänikirjoissa. 

Saario levytti 1960-luvun alussa useita lastenlauluja Maikki Länsiön kanssa, kuten muun muassa "Hottentottilaulun", joka oli Jukka Virtasen sanoittama käännöskappale norjalaisesta lastenlaulusta Visen om vesle Hoa. Vuonna 1972 hän lausui elämänohjeita "Desiderata"-kappaleessa (suom. Saukki) kuoron avustamana. 
pienoiskuva|201x201px|Saario nuorempana.
Saario oli Suomen Näyttelijäliiton hallituksen jäsen sekä toimi Kansallisteatterin näyttelijäyhdistyksen johtokunnassa ja Kansallisteatterin hallituksessa. Näyttelijä Esa Saario, Viikon taiteilija, Yle.fi, Radio 1

 Yksityiselämä 
Saarion puoliso oli Anja Saario (os Ahtila). Heidän poikansa on kanttori Timo Saario. Nummelta kotoisin ollut Saario puhui Nummen murretta. Ennen teatterikouluun pääsyä hän työskenteli puhelinasentajana. Vapaa-ajallaan Saario harrasti mehiläistenhoitoa. Saario kuoli Helsingissä Suursuon sairaalassa.

Teatterirooleja

Viisaitten lähetystö, Prinsessa Ruusunen 1954
Fedótik / Rode, Kolme sisarta 1956
näyttelijä / pappi, Hamlet 1957
Jupp, Köpenickin kapteeni 1957
I markiisi / I runoilija / sotilas, Cyrano de Bergerac 1958
3. puolueen kansanedustaja, Herra Puoluesihteeri 1958
Jesper, rosvo, Kolme iloista rosvoa 1958
Theramenes, Hippolytoksen opettaja, Phaidra 1959
IV kansalainen / Pindarus, Julius Caesar 1959
Pugovitsyn, poliisi, Reviisori 1959
Sung Jy, ritarin oppilas, Tshu Yuan 1959
I työläinen, Miljoonavaillinki 1959
isä / dekaani, Uninäytelmä 1959
Naahar, Nilkkarengas 1960
tohtori, kenraalin ystävä, Rakastunut kenraali eli Äkäpää 1960
Pedersen, sanomalehtimies, Swedenhjelmit 1960
herra, Täyttyneiden toiveiden maa 1960
herra Fauqes, Ihana seikkailu 1960
Don Sancho, Cid 1960
laulaja, kävelevä soittoniekka, Suuri rakkaus 1960
puutarhuri, Prinsessa Ruusunen 1960
monsieur Marquis, kampaaja, Tiitus Tulitukka 1961
Meri-Jussi, koulupoika, Rintatasku 1961
Benvolio, Montaguen veljenpoika, Romeo ja Julia 1961
Nicholas Gadsby, Pisara runoilijaa 1961
Ruprecht, talonpojan poika, Rikottu ruukku 1961
Argoksen vanhusten kuoron jäsen, Agamemnon 1961
Ugo, ruhtinaan miehiä, Narri 1962
Zépo, vihollissotilas, Huviretki sotakentälle 1962
sotamies, Myrskylintu 1962
kuningas, Becket eli Jumalan kunnia 1962
Sakeus, Lea 1962
ruumisvaununajaja, Palanut tontti 1962
Toivo Uljas, köyhä poika, Totuuden helmi 1962
vanha soittoniekka, Caesar ja Cleopatra 1963
Juoppi, saarnaaja, Naisten hurmaaja 1963
mekaanikko, Kaksi maanantaita 1963
Vincentio, vanha pisalainen kauppias, Miten äkäpussi kesytetään 1963
Galy Gay, irlantilainen pakkaaja, Mies on mies 1963
arkkiviisujen laulaja / lyonilainen, Dantonin kuolema 1963
Into Viiriäinen, Hospitaalilautakunnan jäsen, Tuntematon potilas 1964
Malcolm, Skotlannin kuninkaan poika, Macbeth 1964
prinsessa Grace (mies), Panttivanki 1964
Berliinin Apostolinen Nuntius, Sijainen 1964
Caius Gracchus, kansantribuuni, Muuttohaukat 1965
Mickey, Jälkeen syntiinlankeemuksen 1965
velkavanki, Jokamies 1965
Kokol, laulaja, Jean Paul Marat'n vainoaminen ja murha Charentonin mielisairaalan potilaiden näyttelijäryhmän esittämänä herra de Saden johdolla, 1965
asianajaja, Miss Alice 1965
Pekka, heikkovirtainsinööri, Uudenvuodenyö 1966
Aigisthos, Argoksen sijaishallitsija, Elektra 1966
yleisesikunnan päällikkö, Päämajassa 1966
sotamies Sparky, Kersantti Musgraven tanssi 1967
Intonen (lammas), Herra johtaja 1967
Matthews / kapteeni Eckert / Wood, Presidentin kuolema 1968
vartija, Antigone 1968
kapteeni, Agenttilaiva 1968
johtaja Judas, koronkiskuri, Nyt putoaa omena 1968
La Flèche, Clèanten palvelija, Saituri 1969
Joas, eräs fariseus, Lea 1969
Mäntti, Peter Pan 1969
Peter Cauchon, Beauvaisin piispa, Pyhä Johanna 1970
Frans, naapuri, Nuorempi veli 1970
Francois, Naisenryöstäjät 1970
kreivi Hufnagel, Operetti 1971
Oskar, Wienerwaldin tarinoita 1971
Vasili Vasiljevitsh Soljonyi, esikuntakapteeni, Kolme sisarta 1971
Antoine, Rakas Antoine eli romutettu rakkaus 1972
Valee, Tukkijoella 1972
Amiens, Miten haluatte 1972
Kortesuo, tilallinen, Anna Liisa 1972
krouvari, Kristiina 1973
Orgon, Tartuffe 1973
Juhani, Niskavuoren isäntä, Niskavuoren Heta 1973
Arje, luutnantti, Miten kalat suutelevat 1974
useita rooleja, Johnny Johnson eli tavallisen miehen tarina 1975
Matti Aaltonen, autonkuljettaja, Puntilan isäntä ja hänen renkinsä Matti 1975
Haudy, upseeri, Sotilaat 1976
Jahvetti, Koppelmäen renki, Arkielämää 1976
Glupp / knallipäinen mies / vallankumouksellinen, Rummut yössä 1977
kreivi, Harhatunteet 1977
kapteeni Shotover, Särkyneiden sydänten talo 1978
Törnskjöld, pormestari, Kanneviskaali Samuel Kröll 1978
hoviherra Koipelin, Hyrrä 1979
Hurttanen, pyöveli, Mitta mitasta 1979
Thesleff, Jääkäri Ståhl 1979
Alban herttua, Don Carlos 1981
prospektori, Hupsu kreivitär 1981
Johan Ludvig Heiberg, Kastematojen elämästä 1982
Malmberg, Niiles Kustaa, Lapuan apulaispappi, Kolmekymmentä hopearahaa 1982
Jermolinski, Taiteellisen teatterin dramaturgi, Punainen virta 1983
Anton Tšehov, Tšehov Jaltalla 1983
James Tyrone, Pitkä päivämatka yöhön 1984
Karri, talonisäntä, Nummisuutarit 1984
Nikolai, Rikottu hiljaisuus 1986
sheriffi Talbott, Käärmeennahkatakki 1987
Ville, Omena putoaa 1987
kapteeni Smollett, Aarresaari 1988
Tohtori Bradman, Hullutteleva henki 1988
J.K.Paasikivi, Tie talvisotaan 1989
Heroja, vanha isäntämies, Särkelä itte 1989
nimismies, Pohjanmaa 1990
Tsiganov, Michail Nikolajevitsh, insinööri, Barbaarit 1991
Iisakki Kiukoo, suutarimestari, Amerikan morsian 1992
suuriruhtinas Aleksandr Mihailovits, Sandro, Keisarin perhe ja pyhä paholainen 1993
adjutantti, Presidentin dementia 1994
Alonso, Napolin kuningas, Myrsky 1995
useita rooleja, Antiikin tarinoita 1996
Kansleri Bestuzev, Katariina Suuri 1996
Aadolf, tilanomistaja, Tohvelisankarin rouva 1997
Oskari, Mäntyranta se oli 1997
Leo Fairchild, Romuauton Lady 2001

 Filmografia 
 Elokuvat 
 Vuosi Elokuva / TV-elokuva / Lyhytelokuva Rooli1951Tytön huivikylän poika 1958  Sven Tuuva  jääkäri 1960  Ida Aalbergin ja Lauri Kivekkään häät  ylioppilaslähetystön johtaja Kankkulan kaivolla  Esa Saario, lauluimitoija Oho, sanoi Eemeli  1. konstaapeli 1962  Ihana seikkailu  maisteri Henrik Södersvans 1963  Totuus on armoton  opettaja Itkonen Aamiainen sotakentällä  Zépo Karuselli   1964  Jouluvene – tähtiparaati   1965  Suuren oppineen Wun päivä  Lao Da 1966  Uusi jäsenkirja  Siponen 1967  Agamemnon  Argoksen vanhusten kuoron jäsen Ismo ystävineen   Kantapaikka   1968  Skyytian välikohtaus  Metellus Sirkku   Täällä Pohjantähden alla   Janne Kivivuori 1969  Oikeamieliset  Boris Annenkov 1970  Akseli ja Elina   Janne Kivivuori 1971  Kujanjuoksu  komisario Kurki 1973  Pohjantähti   Janne Kivivuori Silta kaukaiseen yöhön  Vitas Hedda Gabler  Eljert Lövborg Meiltähän tämä käy  tuomari Ketonen 1976  Luottamus  Kullervo Manner Outo   1978  Tuntematon ystävä  tietokoneoperaattori Amerikan Antti  pappi 1979  Ruskan jälkeen  Paavo Tyni 1983  Akaton mies  Huhtanen 1984  Niskavuori  Kaarlo Niskavuori 1986  Liian iso keikka  HKL:n varikon vahtimestari Akallinen mies  Syyskylän Arttu 1987  Jäähyväiset presidentille  komisario Kairamo 1991  Uuno Turhapuro herra Helsingin herra  valtioneuvoston konttoripäällikkö 1994  Knalli ja sateenvarjo (videoversio)  sir Henry Pitkin

 Televisiosarjat 
 Vuosi Televisiosarja Rooli 1963  Iskelmäkaruselli   1965  Teatterituokio  juopunut mies 1966  Susikoski  ensimmäinen poliisi 1968  Musta Pekka esittää   1969  Siitä vaan sano...   1974  Hulukkoset  suutari Lipponen 1976  Sosiaalityöntekijä Virtanen  Ossi Purujärvi 1978  Vetää kaikista ovista  rehtori 1982  Presidentti  J. V. Snellman 1983  Tasavallan ihmisiä  Kaitsu 1988  Vihreän kullan maa  Heimo Granqvist 1993  Tuntemattomalle jumalalle  presidentti Paasikivi 1993–1994  Viimeiset siemenperunat  Pyörähtälä

 Dubbaukset 

 Musiikki 
Esa Saario levytti uransa aikana useita suomenkielisiä kappaleita ja lastenlauluja. Äänitteistä tunnetuimpia ovat Fred Wernerin Desiderata ja Nino Rotan Novgorodin ruusu. Lastenlauluja Saario äänitti yhdessä Maikki Länsiön kanssa ja niistä tunnetuimpia ovat muun muassa Hottentottilaulu (Vesle Hoa var en hottentott) ja Ajomatka. Saario ja Länsiö äänittivät myös joululevyn vuonna 1961.
KappaleAlbumiSäveltäjäVuosiNovgorodin ruusuLauluja takan äärelläNino Rota1960Stenka rasinLauluja takan äärellä1960JoululeikkejäKodin joululevyP. J. Hannikainen1961Tonttujen jouluretkiKodin joululevySofie Lithenius1961Neljä kissaa ja hiiriHottentottilauluThorbjørn Egner1961AjomatkaHottentottilauluChristian Hartmann1961HottentottilauluHottentottilauluThorbjørn Egner1961Tahdon päästä mimmin luoVoi hyvä tavaton! Jos silmää isket näin1961Nukke nieminenLastenkamarin laulukirja1961Suomi-marssiAamukampa1962MonniLiikettä saappaisiin. 1Toivo Kärki1963Kaikki muttuuLiikettä saappaisiin. 2Toivo Kärki1963Kun vanha oli monniPikku Tiina ja muita marssilaulujaToivo Kärki1963Rakkautta ja ruutiaPikku Tiina ja muita marssilauluja1963Joulu metsässäKodin joululevy 3Lasse Könönen1965Joulupukki arkityössäJoulu metsässäGeorge de Godzinsky1965DesiderataMuistojen 70-lukuFred Werner1972Kolme pientä hiirtäVanhat suosikit alkuperäisäänityksinä1987

Kirjat
Saario kirjoitti kaksi kirjaa, jotka käsittelevät Nummen murretta. Kirjoista ensimmäinen, Nummilaist kiälentampaamist, kertoo murteen lisäksi muun muassa Lauri Saarion kansallissodan aikaisesta selviytymisseikkailusta ja menneiden aikojen nummilaisista riiminikkareista ja lauluntekijöistä. Toiseen kirjoista, Sana on jalkava -se menee pian ja pitkält, on kirjattu vanhaa Nummilaista murresanastoa sanakirjamaisesti. Kirja on kuvitettu aihepiiriin liittyvin kuvin. Sana on jalkava -se menee pian ja pitkält -kirjalle Saario kirjoitti vielä lyhyen lisävihon; Ei lisä pahitteeks ol, paitti velas ja selkään saamises''. 

Lisäksi Saario oli mukana tekemässä myös muita Nummi-Seuran julkaisemia kirjoja, joissa käsitellään Nummen paikallishistoriaa.
TeosJulkaisuvuosi ja -paikkaKustantanutSivumääräNummilaist kiälentampaamist2013, NummiNummi-Seura115Sana on jalkava -se menee pian ja pitkält2016, NummiNummi-Seura134Ei lisä pahitteeks ol, paitti velas ja selkään saamises2016, NummiNummi-Seura30

 Lähteet 

Aiheesta muualla


 discogs.com
Esa Saario Kansalliskirjaston tietokannassa

Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset ääninäyttelijät
Luokka:Suomalaiset laulajat
Luokka:Vuonna 1931 syntyneet
Luokka:Vuonna 2025 kuolleet