Metsä Board Simpele

Metsä Board Simpele eli Simpeleen kartonkitehdas on Metsä Board-konserniin kuuluva kartonkitehdas Rautjärven Simpeleellä. Tehdas tuottaa taivekartonkia, jota käytetään pääasiassa elintarvikkeiden, osaltaan myös terveydenhoitotuotteiden pakkaamiseen sekä yleispakkaamiseen.

Metsä Board Simpele on yksi Euroopan paperiteollisuuden kilpailukykyisimmistä ja tehokkaimmista tuotantolaitoksista. Tehtaan kehittämiseen on 2000- ja 2010-luvuilla investoitu yli sata miljoonaa euroa. Tehdaskokonaisuuteen kuului myös vuoden 2010 lopulla toimintansa lopettanut paperitehdas, jossa toimi yksi erikoispaperikone. Simpeleen kartonkitehtaalla työskentelee runsaat 300 vakituista ja lisäksi määräaikaisia työntekijöitä. Metsä Board Simpeleen tehtaanjohtajana (Vice President & Mill Manager) toimii Toni Tahvanainen.

Historia
Simpeleen paperitehtaan juuret ovat Parikkalassa syntyneen kauppias Matti Roihan (1863–1917) käynnistämissä teollistamistoimissa. Tehdasta alettiin rakentaa 1897, mutta omistajayhtiö joutui talousvaikeuksiin ja vuonna 1899 rakennustöitä jatkoi uusi Paperitehdas O.Y. Atlas -niminen yhtiö. Se teki konkurssin 1902, ja Simpeleen puuhiomo ja paperitehdas lähtivät käyntiin vasta vuoden 1906 lopulla uuden Aktiebolaget Simpele-yhtiön omistuksessa. Tehdas tuotti paino-, kääre- ja tapettipaperia. Vuonna 1912 työntekijöitä oli 160 ja tuotannon arvo 1,5 miljoonaa markkaa. Simpeleen puuhiomo oli toinen suomalainen hiomo, jonka hiomakoneita käyttivät sähkömoottorit. Tehdasrakennuksen osia on suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist.

Tehdas toimi vuosina 1906–1920 nimellä Aktiebolaget Simpele. Vuonna 1919 yhtiö ja Myllykoski Träsliperi Ab ostivat kumpikin 27,5 prosenttia Oy Jämsänkoskesta, ja seuraavana vuonna nämä kolme yhtiötä sulautettiin Yhtyneet Paperitehtaat Oy -nimiseksi yhtiöksi.

Simpeleen tehtaat pysyivät Yhtyneiden Paperitehtaiden ja sen seuraajan UPM-Kymmenen hallussa vuoteen 1997 saakka, jolloin ne myytiin Metsä-Serla Oyj:lle, nykyisin Metsä Board Oyj (ent. M-real Oyj).

Simpeleen tehdasintegraattiin on kuulunut myös kotelotehdas, jonka tuotanto lopetettiin marras-joulukuun vaihteessa 2000. Viimeksi se toimi Takon Kotelotehdas Oy:n Simpeleen tehtaana, edeltäjän UPM:n aikakaudella Walki Packin kotelotehtaana. Kartongin jalostusosastona aloittanut kotelotehdas oli perustettu vuonna 1958.

Simpeleen paperi- ja kartonkitehtaan yhteiskapasiteetti oli vuoden 2010 lopulla 275 000 tonnia kartonkia ja paperia vuodessa, ja tuotanto oli suuntautunut pakkauskartonkiin ja paperiin. Tehtailla työskenteli tuolloin noin 360 henkilöä. http://personal.inet.fi/yritys/kaakkoisseutu/paivanjuttu.html 

Loppuvuodesta 2010 M-real sulki Simpeleen paperikoneen ja siirsi tuotannon Gohrsmühlen tehtaalle Saksaan. Samalla se lupasi investoida Simpeleen kartongintuotantoon noin 26 miljoonaa euroa. Paperikone PK1:llä ehdittiin valmistaa myyntiin yhteensä 1 815 000 tonnia paperia – ensimmäisenä toimintavuonna 6 928 tonnia ja viimeisenä 49 000 tonnia.

Vuonna 2011 tehdyillä investoinneilla Simpeleen taivekartonkikapasiteettia kasvatettiin noin 80 000 tonnilla noin 300 000 tonniin. Investoinnin myötä Simpeleen tehtaan kartonkikoneesta KK3 tuli Euroopan suurin taivekartonkikone.

Metsä Board ilmoitti 21. maaliskuuta 2024 suunnitelmista koskien merkittävää ja vaiheittain toteutettavaa investointiohjelmaa Simpeleen kartonkitehtaan modernisoimiseksi. Suunniteltu investointiohjelma sisältää uudistuksia kartonkikoneen alkukuivatus- ja päällystysosalla, mekaanisen massan valmistuksessa ja kartongin jälkikäsittelyssä sekä lisäksi uuden voimalaitoksen. Simpeleen ja samassa yhteydessä ilmoitettujen Kyron kartonkitehtaiden suunniteltujen investointien arvioitu kokonaiskustannus on 250 miljoonaa euroa seuraavien 10 vuoden aikana.

Tehtaan paperi- ja kartonkikoneet
Simpeleen vuonna 1954 valmistunut paperikone oli ensimmäinen Valmetin Suomeen toimittama paperikone sekä ensimmäisenä käynnistynyt Valmetin valmistama paperikone. Simpeleen koneesta tuli Valmetin paperikonetekniikan perusta. Monet asiantuntijat pitivät ihmeenä, että Valmet onnistui Simpeleen paperikoneen rakentamisessa niin hyvin.

1950-luvulla molemmat koneet saivat voimansa mäntähöyrykoneista. Liian hidas kiillotuskalanteri uusittiin nopeampaan vuonna 1958. Kattilalaitokselle siirrettiin kivihiilikattila Tervasaaren vanhasta voimalasta 1950-luvulla. Hiomakoneet oli siirretty Myllykoskelta ja niissä oli puulaakereita. Uuden hiomon ja kuorimon rakentaminen alkoi vuonna 1957. Koneet toimitti Kone ja Silta Oy sekä Voith.

Uudemman paperikoneen ja vanhemman kartonkikoneen yhteistuotanto 1950-luvun lopussa oli yhteensä noin 36 000 tonnia vuodessa.

Kartonkikone KK3 tilattiin vuonna 1965. Kone oli varastoituna kolmen vuoden ajan Hangon satamassa ja Englannissa rahoitusongelmien vuoksi.

 Nykyiset 
 Kone  Valmistaja  Toiminnassa vuosina  Viiraosa  Viiraleveys  Puristinosa  Nopeus  Kapasiteetti MuutaKartonkikone KK3Walmsleys23.12.1970– (uusittu: 1985, 2006, 2011 ja 2025)Tasoviira, Hybrid Former4 040 mmSymBelt800 m/min (alkuper.: 390 m/min)300 000 t/a, Taivekartonki (FBB), 200–340 g/m²Ensimmäinen Metson ValZone-metallihihnakalanteri 

 Entiset 
 Kone  Valmistaja  Toiminnassa vuosina  Viiraosa  Viiraleveys  Puristinosa  Nopeus  Kapasiteetti MuutaPaperikone PK I (vanha)Pusey & Jones(valmistettu 189x) 15.12.1906 (käynnistetty 2/1907)–15.04.1954Tasoviira2 340 mm (92")kaksi märkäpuristinta75–92 m/min4 207 t/a (alkuper. 2 500 t/a), Sanomalehtipaperi 30–220 g/m2, painopaperit ymsSiirretty  Kaipolan paperitehtaalle kääre- ja hylsypaperikoneeksi vuonna 1954. Tilalle rakennettu uusi paperikone PK1.Paperikone PK II/Kartonkikone KK2Füllner25.07.1911–1971 (uusittu: 1935 Banning & Seybold, 1951  Voith)Tasoviira2 540 mm (100")105–120 m/min3 300 t/a, Hienopaperi (painopaperi ja paperossipaperi 30–40 g/m2, silkkipaperi 17,5–21 g/m2, sitruunapaperi)/ Taivekartonki, kromovastikekartonkiYankee-sylinteri. Muutettu Kartonkikone 2:ksi vuonna 1935, romutettu vuonna 1973.Paperikone PK1Valmet24.06.1954–23.12.2010 n. klo 09:55 (uusittu 1973, 1983, 1994)Sym-Former, Valmet SYM-FLO D-perälaatikko 19942 520 mm (99,5") (viiranleveys 2760 mm)Valmet 3-nippinen Sym-Press 1800 m/min (ennen 375 m/min)55 000 t/a, Yksipuolisesti päällystetyt puuvapaat erikoispaperit (Joustopakkaus- ja etikettipaperit sekä tarran taustapaperi, C1S) 40–120 g/m²Muodostusosa: Valmet Sym-Former, Kuivausosa 1–4: 42 kuivaussylinteriä, d = 1,5 m, kuivausosa 5: 10 sylinteriä. Ensimmäinen suction pick-up -ratkaisulla varustettu kone. Ensimmäinen Valmetin Suomeen toimittama paperikone. Myyty.

Kartonkitehtaalla on kartonkikone KK3:n ja kartonginvalmistuslinjaan lukeutuvan pituusleikkurin lisäksi arkittamo.
Kartonkitehtaaseen kuuluvat myös massaosasto (hiomo ja kuorimo), sellun hajotusosasto ja voimalaitos sekä biologinen jätevedenpuhdistamo.

Arkittamo
Arkittamossa on viisi arkkileikkauslinjaa (arkkileikkuria) sekä kaksi pakkauslinjaa. Arkittamon arkituskapasiteetti on 240 000 tonnia vuodessa, mikä tekee siitä maailman suurimman taivekartongin arkittamon. 

Hiomo ja kuorimo
Hiomossa on kuusi ketjuhiomakonetta, joilla valmistetaan hioketta kartonkitehtaan omaan käyttöön tuotantokapasiteetin ollessa 130 000 tonnia vuodessa (110 000 t/a, 2008). http://www.ymparisto.fi/download/noname/%7BFAEF2158-40CF-40A3-AEDC-9DC36FCC86F9%7D/82716 Hioketuotannon raaka-aineena käytetään kuusipuukuitua.

Voimalaitos
Voimalaitoksen pääkattila (K6) on vuonna 1976 voimalaitosinvestoinnissa valmistunut turvepölykattila, joka on vuonna 1997 (Foster Wheeler) tehdyn investoinnin myötä uusittu kuplivapetiseksi leijukerroskattilaksi. Kattilan polttoaineteho on 127 MW.

Varakattilana (K7) toimii vuonna 1996 (Steamservice) käyttöönotettu öljykattila, jonka polttoaineteho on 66 MW.

 Paperitehdas 
Vuoden 2010 lopulla tuotantonsa lopettaneella paperitehtaalla oli paperikoneen (PK1) lisäksi 2 superkalanteria ja 2 pituusleikkuria. Vanhassa paperikone PK1:ssä oli saksalaisen C.G. Hauboldin toimittamat kalanteri sekä leikkaus- ja rullauskoneet.

Tuotteet
Taivekartonki:
 MetsäBoard Classic FBB, kaksi kertaa pintapuolelta päällystetty taivekartonki (GC2)

Tuotenimi aiemmin:

 Simcote, pintapuolelta päällystetty taivekartonki (GC2)

Entiset tuotteet
Erikoispaperit:
 Simcastor Flex, toiselta puolelta päällystetty, superkalanteroitu joustopakkauspaperi
 Simcastor Plus, toiselta puolelta päällystetty, superkalanteroitu joustopakkauspaperi
 Simcastor Label, toiselta puolelta päällystetty, puolimärkäluja etikettipaperi
 Simcastor Label WS, toiselta puolelta päällystetty, märkäluja etikettipaperi
 Simcastor Label WSE, toiselta puolelta päällystetty, märkäluja ja martioitu etikettipaperi
 Simcastor Base, toiselta puolelta päällystetty, tarran taustapaperi

Taivekartonki:
 Simwhite, molemmin puolin päällystetty valkaistu taivekartonki (GC1)

Merkittäviä vuosilukuja
 1896 Matti Roiha perusti tehtaan
 1906 Paperin tuotanto alkoi, paperikone PK1 ("vanha PK1") käynnistyi
 1911 Rudolf Walden tehtaan edustajaksi ja osaomistajaksi
 1911 Toinen paperikone (PK2) käynnistyi
 1916 Ab Simpele osti Jylhävaaran puuhiomon Impilahdelta
 1919 Ab Simpele ja Myllykoski Träsliperi Ab ostivat molemmat 27,5 % Oy Jämsänkoskesta
 1920 Yhtyneet Paperitehtaat Oy perustetaan
 1935 Kartongin tuotanto alkoi, paperikone 2:n (PK2) muutos kartonkikone 2:ksi (KK2)
 1954 Paperikone PK1 ("uusi PK1") käynnistyi
 1958 Kartongin jalostusosasto perustettiin
 1959 Uusi hiomo ja kuorimo käynnistyi
 1970 Nykyinen kartonkikone (KK3) käynnistyi
 1972 Kartonkikone 2 (KK2) pysäytettiin
 1973 Paperikoneen uusinta
 1976 Turvevoimalaitos käynnistyi
 1980 C1S (Coated 1-Side) toiselta puolelta päällystettyjen erikoispaperilajien tuotanto alkoi paperikoneella
 1983 Paperikoneen uudistus
 1985 Simwhite, Simcote ja Simgloss taivekartonkilajien tuotanto alkaa
 1985 Kartonkikoneen uusinta (tuotantokapasiteetti → 100 000 t/a, + n. 20 000 t/a): KASI-85 -projekti, n. 170 miljoonan markan investointi
 1986 Biologinen jätevedenpuhdistamo
 1997 Osa Metsä-Serla Oyj:tä
 1997 Voimalaitoksen uusinta: Leiju 97 -projekti, n. 70 miljoonan markan investointi
 1998 Uusi arkkileikkuri, 25 miljoonan markan investointi 
 2000 Takon Kotelotehdas Oy Simpeleen tehdas lopettaa toimintansa
 2001 Hiomon modernisointi
 2001 Metsä-Serlan nimi muutetaan M-realiksi
 2006 Kartonkikoneen uusinta (tuotantokapasiteetti → 215 000 t/a, + 45 000 t/a) ja uuden kartongin arkittamon rakentaminen, ml. uusi arkkileikkuri – neljäs arkkileikkauslinja sekä rullavarasto: Siika 1 -projekti, yli 60 miljoonan euron investointi http://www.metsaboard.com/News/newslisting/Pages/1074040.aspx
 2008 Uusi arkkileikkuri – viides arkkileikkauslinja kartongin arkittamoon
 2008 LITE4U -kotelokartonkikonsepti, jonka myötä myös Simwhite taivekartonkilajin tuotanto loppui
 2008 Märkälujan etikettipaperin (Simcastor Label WS ja Simcastor Label WSE) tuotanto alkoi paperikoneella http://www.m-real.com/press/newslisting/Pages/MreallaunchesnewSimcastorWetStrengthlabelpapers.aspx
 2010 Paperikone PK1 suljetaan
 2011 Kartonkikoneen uusinta (tuotantokapasiteetti → 300 000 t/a, + 80 000 t/a) ja uusi arkkileikkuri – kuudes arkkileikkauslinja kartongin arkittamoon: Siika 2 -projekti, n. 26 miljoonan euron investointi https://newsclient.omxgroup.com/cdsPublic/viewDisclosure.action?disclosureId=418120&lang=fi 
 2012 M-realin nimi muutetaan Metsä Boardiksi
 2017-18 Hiomon modernisointi (hiomon tuotantokapasiteetti + 15 000 t/a) 
 2020 Kierto- ja vesitorni investointi
 2024–2025 Kartonkikoneen uusinta (tuotantokapasiteetti → 310 000 t/a, + 10 000 t/a), n. 60 miljoonan euron investointi , sisältäen kartonkikoneen päällystysosan uudistuksen ja pastakeittiön laajennuksen sekä lisäksi uuden lavapakkauslinjan käyttöönoton

Teolliset toimijat Simpeleen tehtailla
 Paperitehdas Osakeyhtiö Atlas, 1899–1902
 Aktiebolaget Simpele, 1906–1920
 Yhtyneet Paperitehtaat Oy, 1920–1995
 UPM-Kymmene Oyj, 1996–1997
 Metsä-Serla Oyj, 1997–2001
 M-real Oyj, 2001–2012
 Metsä Board Oyj, 2012–

Isännöitsijät, myöh. tehtaanjohtajat (tehdaskokonaisuus)
Aktiebolaget Simpele / Yhtyneet Paperitehtaat / UPM-Kymmene aikakausi

 Gösta Magnus Johansson, 1905–1911
 Ingwald Sourander, 1911–1918
 Karl-Julius Mattas, 1918–1919
 Hugo Eklund, 1919–1920
 Veli Byström, 1920–1926
 Ilmari Sipilä, 1926–1962
 Matti Mäkinen, 1963–1976
 Lasse Söderström, 1976–1981
 Antti Arjas, 1981–1983
 Jaakko Lähepelto, 1983–1988
 Perttu Saarela, 1988–1994
 Olli Rinne

Tehtaan rautatiekalusto
Tehtaalla on käytössään oma rautatiekalusto, joka hoitaa sekä tehdasalueen sisäiset että tehdasalueen ja Simpeleen aseman väliset vaihtotyöt:

 Otso 4 DD (Saalasti 161/2005), entinen Kemi Oy:n Otso4 (Saalasti 114/1977)
 Otso 4 (Dr25)

Aiemmin käytössä olleet veturit:
 Move 51h
 Otso 4 (Lainassa Puhoksen veturipalvelulta, siirretty Kirkniemeen kesällä 2008)

Katso myös
 Suomen paperiteollisuus
 Kangaskosken paperitehdas

Lähteet
 Metsä Board Oyj, web-sivut
 Metsä Board Simpele
 Pörssitieto: Aktiebolaget Simpele
 Paperiliiton Simpeleen osasto 25 
 Paperikone siirtyi historiaan 
 Autio, Matti & Nordberg, Toivo. (1972) Vuosisata paperiteollisuutta I Valkeakosken, Simpeleen, Myllykosken ja Jämsänkosken paperiteollisuuden vaiheet Yhtyneet Paperitehtaat Osakeyhtiön perustamiseen saakka. Valkeakoski. Yhtyneet Paperitehtaat Oy. .
 Tuuri, Antti. (1999) UPM-Kymmene, Metsän jättiläisen synty. Otava. Helsinki. .

Viitteet

Kirjallisuutta
Ukko Könni & Toivo Nordberg: Simpeleen tehtaiden kahdeksan vuosikymmentä 1906–1986. Valkeakoski 1986. .

Luokka:Simpele
Luokka:Suomen teollisuushistoria
Simpele
Luokka:W. G. Palmqvistin suunnittelemat rakennukset
Luokka:Rautjärven rakennukset ja rakennelmat