Eläintarha (Helsinki)

pienoiskuva|Töölönjoen kuivunutta uomaa Eläintarhan eteläosassa.
Eläintarha (ruots. Djurgården) on puistoalue Helsingin Taka-Töölössä. Vilkasliikenteinen Helsinginkatu erottaa sen Töölönlahdesta. Pohjoisessa Eläintarha rajoittuu Nordenskiöldinkatuun, jonka toisella puolella, Auroran ja Laakson sairaaloiden välistä johtaa viherkäytävä Keskuspuistoon. Kuitenkin myös Eläintarha ja Töölönlahti mielletään usein osaksi Keskuspuistoa. Nordenskiöldinkadun yli valmistui 2012 suuri jalankulkusilta Auroransilta, joka yhdistää Eläintarhan ja varsinaisen Keskuspuiston.http://www.hs.fi/kaupunki/artikkeli/Nordenski%C3%B6ldinkadun+yli+rakennetaan+k%C3%A4velysilta/1135234740443  Helsingin Sanomat

Eläintarhaan on aiemmin luettu kuuluviksi myös Linnunlaulun huvila-alue sekä Tokoinrannan puistoalue; tästä muistuttavat yhä alueella sijaitsevien Eläintarhantien ja Eläin­tarhan­lahden nimet.

 Historia 
Eläintarha sai alkunsa vuonna 1851, kun Henrik Borgströmin perustama puistoyhtiöAlppipuisto. Dendrologian Seura — Dendrologiska Sällskapet r.y., Helsinki 1986. vuokrasi kaupungilta laajan alueen Töölönlahden pohjoispuolelta.Asmo Alho & Uljas Rauanheimo: Helsinki ennen meitä, vanhojen kuvien kertomaa, 2. painos, s. 212,234-235, Otava 1962  Yhtiö rakennutti alueelle kävelyteitä, kuivautti siellä paikoitellen olleet suot sekä perusti kesäravintoloita, mutta muilta osin alueen alkuperäinen, laajalti kallioinen luonto säilytettiin. Borgströmin lahjoittamilla varoilla Helsingin puutarhayhdistys rakennutti sinne myös Talvipuutarhan. Ennen Eläintarhaa Helsingistä puuttui maksuton puisto, jossa kaikki kaupunkilaiset olisivat viihtyneet.Eläintarhan alueenympäristöhistoriallinen selvitys, s. 15

Alueesta tuli pian suosittu retkeilyalue. Aluksi sen nimenä oli Töölönpuisto, mutta 1870-luvulla nimeksi vakiintui Eläintarha tukholmalaisen esikuvansa Djurgårdenin mukaan. Vuonna 1889 alueelle aiottiin myös perustaa eläintarha, joka sitten kuitenkin sijoitettiin Korkeasaareen. Nimi virallistettiin vuonna 1909. Tukholman Djurgården oli saanut nimensä 1500-luvulla, kun siitä tuli kuninkaan metsästyspuisto. Lähes alusta lähtien rautatie kuitenkin jakoi alkuperäisen puistoalueen kahtia, ja radan itäpuolella sijaitseva osa sai sittemmin nimen Alppipuisto. 1900-luvun alussa Eläintarha oli kaupungin suurin puisto.Eläintarhan alueen ympäristöhistoriallinen selvitys, s. 39

 Urheilupuisto 
pienoiskuva|Eläintarhan kenttä
Eläintarha on ennen kaikkea Suomen huomattavin urheilupuisto. Urheilupaikkoja alettiin suunnitella alueelle 1890-luvulta alkaen. Ensimmäiseksi, vuosina 1907–1910, sinne rakennettiin Eläintarhan urheilukenttä, joka on yksi Suomen aktiivisimmin käytetyistä yleisurheilukentistä. Kenttä uusittiin perusteellisesti vuoden 1983 yleisurheilun MM-kisoja varten. Kisoissa kenttä toimi lämmittely- ja harjoittelupaikkana.MTV3 

Myöhemmin alueelle on rakennettu myös Olympiastadion, Uimastadion, Helsingin jäähalli, Töölön pallokenttä, Töölön jalkapallostadion, sekä uusimpana elokuussa 2006 avattu skeittipuisto Micropolis. Lähellä on myös Töölön kisahalli.

Eläintarhassa ajettiin vuosina 1932–1963 kuuluisat Eläintarhanajot,  joka oli  Suomen tärkein moottoriurheilutapahtuma. Katsojia oli enimmillään 82 000.Moottoriurheilumuseo  Eläintarhanajoista muistuttaa Helsinginkadun ja Nordenskiöldinkadun yhdistävän, pääradan vieressä kulkevan kadun nimi Vauhtitie. Katu oli osa Eläintarhanajojen kilparataa.Olavi Terho ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 146. Helsingin kaupungin julkaisuja 24, 1970, Helsinki.

 Kulttuurissa 
Hugo Simbergin maalauksen Haavoittunut enkeli (1903) taustalla on maisema Töölönlahdelta Eläintarhasta. Paikka on nimetty taiteilijan samalta paikalta piirtämissä luonnoksissa. Taulussa näkyvä Töölönjoen uoma lahden pohjoisrannalla ei ole enää nykyään nähtävissä maastossa.

 Katso myös 
 Hesperianpuisto
 Kaisaniemen puisto
 Töölönlahdenpuisto

 Lähteet 


 Viitteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Helsingin puistot
Luokka:Taka-Töölö