Kansainväliset fysiikkaolympialaiset

Kansainväliset fysiikkaolympialaiset on alle 20-vuotiaille ei-korkeakouluopiskelijoille tarkoitettu vuosittain järjestettävä fysiikkakilpailu. Jokainen maa saa lähettää kilpailuun yhden viisihenkisen joukkueen. Kilpailussa ei virallisesti tilastoida maiden välisiä eroja, vaan se on yksilökilpailu.

 Yleistä 

Ensimmäiset fysiikkaolympialaiset järjestettiin vuonna 1967, ja Suomi osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1977. Olympialaiset on myös järjestetty Suomessa. Helsingissä ja Espoossa järjestetyt vuoden 1992 olympialaiset tosin olivat nykyistä pienimuotoisemmat.. Nykyisellään olympialaisiin osallistuu vuodesta riippuen 80–90 maata.

Olympialaiset kestävät noin 10 päivää, joiden aikana on sekä teoreettinen että kokeellinen kilpailupäivä. Näiden välillä on yksi lepopäivä. Joukkueiden johtajat kääntävät tehtävät kilpailijoiden äidinkielille kilpailua edeltävinä päivinä. Kilpailijat saavat myös vastata tehtäviin omalla äidinkielellään. Joukkueiden johtajat tarvittaessa selvittävät tehtäviä tarkastaville järjestäjille, mitä kilpailija on paperille kirjoittanut. Teoreettisista tehtävistä voi saada maksimissaan 30 pistettä kokeellisen osion maksimipistemäärän ollessa 20 pistettä.Suomen fysiikan olympiavalmennus 

Fysiikkaolympialaisten kansainvälisen pysyvän komitean sihteerinä toimi vuosina 1999–2007 suomalainen professori Maija Ahtee, joka toimi myös toimeenpanevana presidenttinä vuosina 2007–2008.

 Palkinnot 

Fysiikkaolympialaissa jaetaan palkintoina kulta- hopea- ja pronssimitaleja sekä kunniamainintoja seuraavasti:
Kultamitalin saa n. 8 % osallistujista
Kulta- tai hopeamitalin saa n. 25 % osallistujista
Kulta- hopea- tai prossimitalin saa n. 50 % osallistujista
Mitalin tai kunniamaininnan saa n. 67 % osallistujista
International Physics Olympiads Viitattu 6.9.2008. 

 Suomi 
Suomessa Matemaattisten aineiden opettajain liiton järjestämässä valtakunnallisessa fysiikkakilpailussa menestyneille järjestetään jatkovalmennusta, joka koostuu aluksi kirjevalmennustehtävistä. Kirjevalmennuksen perusteella valitaan osallistujat Suomi–Viro-fysiikkamaaotteluun , jossa valitaan Suomen ja Viron joukkueet kansainvälisiin fysiikkaolympialaisiin.

Valintakilpailun perusteella valituille Suomen ja Viron joukkueille järjestetään Suomessa ja Virossa yhteiset valmennusleirit, joilla valmistaudutaan olympialaisten kokeelliseen ja teoreettiseen osuuteen. Suomalaisten osuutena on ollut järjestää kokeellinen valmennus, joka on viime vuosina järjestetty Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksella. Virossa on toteutettu puolestaan teoreettinen valmennuskurssi.Ahtee, M. (2006) Kansainväliset fysiikkaolympialaiset. Dimensio 5/2007, 13–15. ISSN 0782–6648.

Suomi on saanut kilpailusta kaksi kultamitalia, joista ensimmäisen voitti Heikki Tuuri vuonna 1982 ja toisen Aleksi Kononen 2019. Paras kokonaistulos on vuodelta 2016, jolloin kolme suomalaista palkittiin hopeamitalilla.

 Menneet olympialaiset 
 Vuosi Järjestäjä Suomen palkinnot2023 Japani1 pronssi (Eppu Leinonen), 2 kunniamainintaa (Eero Ristolainen, Oskari Virtanen)2022 Sveitsi (verkkolähetys) Suomi ei osallistunut olympialaisiin, koska alun perin kilpailu olisi järjestetty Valko-Venäjällä. Valittu joukkue osallistui Euroopan fysiikkaolympialaisiin Sloveniassa.2021 Liettua (verkkolähetys)3 kunniamainintaa (Henri Kärpijoki, Niklas Keckman, Eppu Leinonen)2020Ei järjestetty (Covid-19) -2019 Israel1 kulta (Aleksi Kononen), 2 pronssia (Aleksander Heino, Antti Asikainen)2018 Portugali1 hopea (Aleksi Kononen), 1 pronssi (Jerry Aunula), 2 kunniamainintaa (Mika Nurmela, Aleksander Heino)2017 Indonesia1 hopea (Matias Arola), 1 pronssi (Aleksi Kononen)2016 Sveitsi ja  Liechtenstein3 hopeaa (Eric Hyyppä, Tuomas Oikarinen, Matias Arola), 1 pronssi (Arttu Tolvanen), 1 kunniamaininta (Heikki Systä) 2015 Intia4 pronssia (Arttu Tolvanen, Timo Takala, Joonatan Bergholm, Tuomas Oikarinen) 2014  Kazakstan 2 pronssia (Arttu Tolvanen, Tomi Mäkinen), 3 kunniamainintaa (Joonas Latukka, Timo Takala, Heikki Timonen) 2013  Tanska 1 pronssi (Tomi Mäkinen), 4 kunniamainintaa (Einari Junter, Joonas Latukka, Heikki Timonen, Timo Takala) 2012  Viro 1 hopea (Matias Mannerkoski), 1 pronssi (Iiro Lehto), 3 kunniamainintaa (Tapio Hautamäki, Jyri Maanpää ja Arttu Yli-Sorvari) Suomi peittosi muut Pohjoismaat fysiikkaolympialaisissa. yle.fi,  Viitattu 24.7.2012. 2011  Thaimaa 3 pronssia (Alpo Välimaa, Hannu Siikonen, Ossi Tuominen), 2 kunniamainintaa (Henri Ylitie, Arttu Punkkinen) 2010  Kroatia 1 hopea (Hannu Siikonen), 2 pronssia (Eemeli Tomberg, Emil Gustafsson), 2 kunniamainintaa (Aku Mustonen, Juho Kahala) 41st International Physics Olympiad . Viitattu 27.7.2010. 2009  Meksiko 2 kunniamainintaa (Juho Kahala, Kristian Laakkonen) 2008  Vietnam 1 hopea (Lari Koponen), 2 kunniamainintaa (Tuomas Tajakka, Riku Hyytiäinen) 2007  Iran 4 kunniamainintaa (Joonas Ilmavirta, Anton Laitinen, Heikki Mäntysaari, Mikhail Savin) 2006  Singapore 2 pronssia (Tuomo Tanttu, Jaakko Uusitalo), 2 kunniamainintaa (Mikael Kuusela, Visa Vesterinen) 2005  Espanja 2 kunniamainintaa (Mikko Ervasti, Matti Åstrand) 2004  Etelä-Korea 1 pronssi (Sami Kivistö), 3 kunniamainintaa (Jukka Nummipuro, Olli-Pekka Koistinen, Timo Voipio) 2003  Taiwan 1 pronssi (Markus Ojala), 2 kunniamainintaa (Juha Arpiainen, Sami Kivistö) 2002  Indonesia 1 kunniamaininta (Olli Pottonen) 2001  Turkki 3 kunniamainintaa (Fredrik Jansson, Teemu Hynninen, Teemu Murtola) 2000  Iso-Britannia 1 pronssi (Teppo Jouttenus), 2 kunniamainintaa (Jouni Flyktman, Mikko Lemmetty) 1999  Italia 1 hopea (Matti Järvinen), 2 pronssia (Pekka Marttinen, Hannu Örn) 1998  Islanti Ei palkintoja 1997  Kanada 1 pronssi (Tuomas Lappi), 2 kunniamainintaa (Matti Ohman, Hannu Pulakka) 1996  Norja 2 kunniamainintaa (Mikael Laitinen, Olli Lehtonen) 1995  Australia 3 kunniamainintaa (Mikko Palmroth, Jukka Zitting, Mika Sillanpää) 1994  Kiina 1 kunniamaininta (Jussi Ikäheimo) 1993  Yhdysvallat Ei palkintoja 1992  Suomi 2 kunniamainintaa (Ville Voipio, Aki Lumme) 1991  Kuuba 1 pronssi (Harri Haanpää), 1 kunniamaininta (Harri Lappalainen) 1990  Alankomaat 1 kunniamaininta (Esa Tarvainen) 1989  Puola 5 kunniamainintaa (Timo Tarhasaari, Timo Rantalainen, Janne Karimäki, Pekka Heino, Otso Ovaskainen) 1988  Itävalta 3 pronssia (Kari Nurmela, Erkki Lanto, Marko Santala), 2 kunniamainintaa (Mikko Laine, Patrik Rautaheimo) 1987  Itä-Saksa 2 kunniamainintaa (Jari-Pekka Paalassalo, Panu Lehtovuori) 1986  Iso-Britannia 1 kunniamaininta (Jorma Laaksonen) 1985  Jugoslavia 2 kunniamainintaa (Veikko Punkka, Veli-Pekka Viitanen) 1984  Ruotsi 1 kunniamaininta (Jyrki Kivinen) 1983  Romania 2 kunniamainintaa (Antero Hietamäki, Lauri Pirttiaho) 1982  Länsi-Saksa 1 kulta (Heikki Tuuri), 3 pronssia (Seppo Varho, Terho Norja, Mikko Kanerva), 1 kunniamaininta (Jyrki Lahtonen) 1981  Bulgaria 2 kunniamainintaa (Jaakko Wegelius, Heikki Penttilä) 1980 Ei järjestetty 1979  Neuvostoliitto 1 kunniamaininta (Timo Tuuliniemi) 1978 Ei järjestetty 1977  Tšekkoslovakia 1 hopea (Kari Kujansuu), 1 pronssi (Jukka Pekola), 1 kunniamaininta (Seppo Kauntola) 1976  Unkari Suomi ei osallistunut 1975  Itä-Saksa Suomi ei osallistunut 1974  Puola Suomi ei osallistunut 1973 Ei järjestetty 1972  Romania Suomi ei osallistunut 1971  Bulgaria Suomi ei osallistunut 1970  Neuvostoliitto Suomi ei osallistunut 1969  Tšekkoslovakia Suomi ei osallistunut 1968  Unkari Suomi ei osallistunut 1967  Puola Suomi ei osallistunut

 Tulevat olympialaiset 
 Vuosi Järjestäjä 2041  Bangladesh 2029  Ecuador 2028  Etelä-Korea 2027  Unkari 2026 Kolumbia 2025 Ranska 2024 Iran

 Katso myös 
Kansainväliset matematiikkaolympialaiset

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Olympialaisten kotisivu
Suomen fysiikan olympiavalmennus 

Luokka:Fysiikan tapahtumat Luokka:Kilpailut