Syöttötariffi

Syöttötariffi () on valtion sähkömarkkinoiden ohjauskeinoksi tarkoitettu takuuhinta sähkölle. Syöttötariffissa sähkön tuottajalle taataan määrätty hinta; jos markkinahinta on tätä takuuhintaa alhaisempi, maksavat sähkön kuluttajat erotuksen.Anni Lassila:Tuulivoimantuottajat saamassa takuuhinnan sähkölleen, Helsingin Sanomat /Talous 26.6.2008. HS Arkisto (maksullinen)

Yleisimmin syöttötariffit ovat käytössä uusiutuvalla energialla tuotetulle sähkölle uusiutuvien energiantuotantomuotojen kilpailukyvyn ja käyttöönoton edistämiseksi, mutta tariffeja sovelletaan myös muihin sähköntuotantotapoihin. Vuonna 2007 syöttötariffeja käytettiin 17 EU-maassa. Euroopan tuulivoimasta 90 % oli vuonna 2005 niissä maissa, joissa oli syöttötariffi käytössä (12 maassa 40 GW).A Study on the Pricing Policy of Wind Power in China”  26.10.2006 

Valtiolle syöttötariffi on kustannusneutraali, sillä sen kulut kerätään kaikilta sähkön käyttäjiltä sähkölaskussa. Syöttötariffit vaihtelevat muun muassa käyttöiän, inflaation, sijainnin ja huipputuntien mukaan.  Syöttötariffi sisältää ostovelvoitteen verkonpitäjälle ja se sovitaan tietyksi ajanjaksoksi, esimerkiksi kahdeksikymmeneksi vuodeksi.

Syöttötariffi voi olla kiinteä hinta tai prosenttiosuus hinnasta. Kiinteä syöttötariffi takaa sähköntuottajalle kiinteän sähkönhinnan sovituksi ajaksi. Bonussyöttötariffi tarjoaa sovitun lisäpalkkion markkinahinnan lisäksi.

Syöttötariffilla pyritään edistämään uuden tekniikan tuotantoa ja kehitystä. Päämäärä on, että uusiutuvan energian kustannukset laskevat volyymin kasvaessa kilpailukykyisiksi ilman syöttötariffia. 

EU-maista vain Suomen ja Maltan energiapolitiikka perustuu pääosin vero- ja investointikannustimiin. EU:n tariffien harmonisointi on tällä hetkellä yhteistyötä maiden välillä kansallisia tariffeja optimoiden.Evaluation of different feed-intariff design options - Best practice paper for the International Feed-in Cooperation  Fraunhofer Institute, Saksa BMU (2006) s. 1 (21 %), 4–14, 8 (kartta), 14 (tariffit), yhteenveto 68.

Uusiutuvan energian tuki

Maat, jotka käyttävät tariffeja, johtavat maailman tuulivoima-, aurinkokenno- (PV) ja biokaasumarkkinoita. Saksalaisessa järjestelmässä tuki kattaa kaikki uusiutuvat energiamuodot ja kuka tahansa voi investoida sen lisäämiseen. Esimerkiksi maanviljelijät asensivat Saksassa 300 MW aurinkokennoja 2006.

Teknillisen korkeakoulun professori Peter Lundin mukaan Saksassa syöttötariffi on nostanut sähkön hintaa 0,1 % ja uusien tutkimusten mukaan sähkönhinta laskee jatkossa. Saksan kokemusten mukaan jo 8 % tuulivoimamäärä laskee sähkölaskua. Tariffien ansiosta Saksassa on satoja uusia energiayrittäjiä.Solpanelhuset ger energiverket gratis energi, Inmatningstariff kan öppna energimarknaden, Huvudstadsbladet s. 4–5, 31.10.2007 Lund tuskin tarkoittaa ainakaan pienkuluttajan sähkön hintaa, johin on Saksassa tullut noin 6 c/kWh lisähinta syöttötariffin vuoksi, kuten sähkömarkkinoita paremmin tunteva professori Jarmo Partanen Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta toteaa.  Aivan aiheellisesti Helsingin Sanomat otsikoikin seuraavasti: "Uusiutuvien energiamuotojen tuki nosti sähkön hinnan pilviin Saksassa". 

Tariffien käyttö lisääntyy ja laajenee. Monet maat, mukaan lukien Saksa, Ranska, Espanja ja Italia, ovat päättäneet, että uusiutuvan energian määrää on lisättävä. Tariffit takaavat kannattavan kehityksen nopeasti, lisäävät kiinnostuneita yrityksiä, lisäävät kilpailua ja tuotekehitystä. Yleensä eri energiamuodoille on eri tariffit.All Renewables and Renewables for All: Renewable Tariffs for North America  Paul Gipe Renewable Energy World, vol 10 no 5 September, 6.8.2007 Tavoitteena on lisätä uusiutuvaa energiaa tuella, kunnes ne ovat ilman tukeakin kilpailukykyisiä. Alan pioneerit saavat kilpailuedun tulevaisuuden energiamarkkinoilla. Ison-Britannian tutkimuksen mukaan jo vuonna 2020 ydinvoiman tuotantohinta on 3–4p/kWh, kun merituulivoimalla tuotettu sähkö maksaa 2–3p/kWh.Wind energy economics, Isn't wind power really expensive?  FAQ Friends of the Earth

Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen tutkijoiden mukaan uusiutuvan energian tuet eivät lainkaan vähennä päästökauppasektorin päästöjä, koska ne eivät vähennä päästöoikeuksien kokonaismäärää vaan tekevät muille halvemmaksi ostaa päästöoikeuksia. Näin on päällekkäisillä tukijärjestelmillä saatu kulutettua aivan tarpeettoman paljon rahaa samaan päästövähennykseen. Päästöjen vähentämistä voidaan edistää mahdollisimman edullisesti toimivalla päästökaupalla: se ohjaa vähentämään päästöt kaikkein edullisimmin keinoin. Jos taas tuen tarkoitus on edistää siirtymistä puhtaampaan teknologiaan, tätä tarkoitusta olisi parempaa ja tehokkaampaa edistää innovaatiotuilla eikä esimerkiksi tukemalla (tuuli)sähköntuotantoa. EU:n ilmastopolitiikan hintaan voidaan vaikuttaa , Piia Aatola ja Kimmo Ollikka. Kirjoittajat ovat tutkijoita Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa. Helsingin Sanomat Vieraskynä, 21.2.2014.

Uusiutuva energia EU:ssa

Vuonna 2006 Suomi, Malta ja Slovenia olivat EU-maista ainoita, jotka käyttävät ainoastaan verokannustimia uusiutuvan energian edistämiseen.Global Wind 2006 Report Global Wind Energy Council GWEG  sivu 16 Käytettyjen edistystoimien tehokkuus arvioidaan saavutetuista tuloksista. Suomen kansallisessa uusiutuvan energian toimintasuunnitelmassa (vuodelta 2010), että tuulivoiman osalta tavoitteena on 6 TWh:n tuotanto vuonna 2020. Asennetun kapasiteetin osalta tämä merkitsee noin 2 500 MW:n tuotantoa, josta on asennettu 11,5 % (288 MW, 2012).  Aurinkolämmityksen pinta-alan tavoite on n. 163 000 m² (1995–2010), josta on asennettu 11 vuodessa 10 %: (16 493 m², 2006). 

Euroopan unionin tavoite on lisätä uusiutuvan energian osuus 21 % sähköstä (2010) Evaluation of different feed-intariff design options - Best practice paper for the International Feed-in Cooperation  Fraunhofer Institute, Saksa BMU (2006) s. 1 (21 %), 4–14, 8 (kartta), 14 (tariffit), yhteenveto 68. ja 20 % energiasta (2020).EREC’s Position on the Framework Directive for Renewable Energy Sources  EREC 1.10.2007 

2005 EU tuotti 437 TWh sähköä uusiutuvalla energialla. Vesivoiman määrä on säilynyt vakiona.  Tuulivoimaa on lisätty syöttötariffin avulla 10 vuodessa: 74 TWh (2006) ja 53 TWh (2005). Biomassasta saadun sähkön määrä on 10 vuodessa noin kaksinkertaistunut 40 TWh:iin (2005). Biokaasusta kerätyn sähkön määrä on myös kasvanut, mutta on yhä alle 20 TWh. Saksa ja Espanja todennäköisesti ovat 1–2 vuoden päästä kaksinkertaistaneet käyttämänsä uusiutuvan sähkön tuulivoiman lisäyksellä. Tuulivoimalle, aurinkovoimalle, geotermiselle voimalle ja aaltovoimalle ei ole maailmanlaajuisten energiavarojen rajoituksia. 

Käyttö

Saksan johtoasema tuulivoiman ja aurinkokennojen määrässä maailmassa perustuu sen syöttötariffeihin. Maissa, joissa syöttötariffeja ei ole käytössä, uusiutuvan energiaa käytetään vähemmän. Vuonna 2005 syöttötariffi oli voimassa 41 maassa tai osavaltiossa. Ensimmäisenä se otettiin käyttöön Yhdysvalloissa (1978), Saksassa (1990) ja Sveitsissä (1991) ja Suomen naapurimaissa seuraavasti: Tanska (1993), Ruotsi (1998), Norja (1999), Latvia (2001), Liettua (2002) ja Viro (2003). Uusiutuvaa energiaa tuettiin politiikalla myös yli 16 kehitysmaassa, kuten Brasilia, Kiina, Egypti, Intia, Meksiko, Thaimaa ja Uganda (2005).2005: Record year for investments in renewable energy  REN21: Renewables Global Status Report 2006 Update, REN21 sihteeristö (Pariisi) ja Worldwatch instituutti (Washington, DC), 18.7.2006 Saksalaisen syöttötariffeja vertailevan raportin kuvassa 2.6 on eri maiden uusiutuvan energian tukijärjestelmät. Kuvan mukaan vain Suomella ja pienellä Maltan saarella on verokannustimet 2007.

 EU:n syöttötariffit 2006 Maa Tuuli PV Vesi  Biomassa Biokaasu Geo  Huom.  Espanja  0,086–0,103  0,476  0,083  0,083       0,097  15–25 v. Alankomaat  0,127d  0,147  0,1  0,12–0,147  0,071–0,147    10 v. Irlanti  0,058    0,072  0,072  0,072  0,07  15 v. Italia     0,49              20 v. Itävalta  0,078  0,47–0,6  0,038  0,24  0,10–0,16  0,073  13 v. Kreikka  0,073–0,085a  0,4–0,5  0,073–0,085  0,073–0,085   0,073–0,085  0,073–0,085  12 v. Kypros  0,095  0,21–0,40  0,065   0,065   0,065    15 v. Liettua  0,064    0,058   0,058   0,058    10 v. Luxemburg   0,079–0,103  0,28–0,56  0,079–0,103  0,104–0,128  0,104–0,128    10 v. Portugali  0,074  0,31–0,45  0,075  0,11  0,102    15 v. Ranska  0,082c  0,3–0,55  0,055–0,076  0,049–0,061  0,09   0,12  15–20 v. Saksa  0,084b  0,41–0,57  0,067  0,038  0,06–0,21  0,072–0,15  20 v. Slovenia  0,06  0,375  0,061  0,068–0,07  0,05–0,121  0,059  10 v.  Slovakia  0,074  0,212  0,061   0,072  0,066  0,093  Tanska  0,072  0,08    0,08  0,08  0,069  20 v. Tšekki  0,085  0,455  0,081  0,079–0,1 0,077–0,1  0,155  15 v. Unkari  0,094   0,094  0,094  0,094  0,094  0,094  Viro  0,052   0,052  0,052  0,052  0,052  0,052  7–15 v.

Syöttötariffit Suomessa

Suomessa syöttötariffit ovat käytössä uusiutuville energianlähteille kuten tuulivoimalle ja biokaasulle, mutta ei aurinkovoimalle. 

Tuulivoimalle  maksetaan 83,5 euroa megawattitunnilta tavoitehintaa ja korotettua 105,30 €/MWh tavoitehintaa maksetaan tuulivoimalalle enintään 3 vuoden ajan (voimassa 31.12.2015 asti).http://www.motiva.fi/toimialueet/uusiutuva_energia/tuulivoima  Tuulivoiman syöttötariffi-tuki. Motiva
Hinta on noin kaksin-kolminkertainen vuoden 2013 keskimääräiseen markkinahintaan 41,15 €/MWh verrattuna. http://www.savonvoima.fi/SiteCollectionDocuments/Myynti/Spot_kuukausihinnat.pdf  Toteutuneet spot-hinnat Suomen hinta-alueella. Savon Voima Oyj

Turpeen bonustariffijärjestelmä otettiin käyttöön toukokuussa 2007 ja se on voimassa vuoteen 2010 asti. Tariffijärjestelmässä Fingrid maksaa bonuksen sähköntuottajalle mutkikkaan kaavan mukaan, jossa huomioidaan hiilen ja turpeen hinta ja päästömaksujen hinta. Korvaus kasvaa, jos hiilidioksidin päästömaksu nousee. Turpeen syöttötariffin aiheuttama lisäkustannus sähkönkäyttäjille on vuoden 2005 tilanteen mukaan laskettuna noin 0,009 senttiä kilowattitunnilta. Turpeen syöttötariffin on laskettu alentavan sähkön markkinahintaa joissain tilanteissa hieman, mutta kokonaisvaikutus on vuositasolla jonkin verran pienempi kuin järjestelmän kustannukset sähkönkäyttäjille.http://www.finlex.fi/fi/esitykset/he/2006/20060100 Suomen turpeen bonustariffi poikkeaa tavanomaisesta syöttötariffista siten, että sähköntuottajan saama tuki vaihtelee markkinahinnan mukaan. Tavanomainen syöttötariffissa tuottaja saa kiinteän markkinahinnasta riippumattoman korvauksen. Turpeen bonustariffia saavat Suomessa Kanteleen Voima Oy (Haapaveden voimalaitos), Alholmens Kraft (Pietarsaaren voimalaitos), Vaskiluodon Voima (Seinäjoen voimalaitos) ja Oulun Energia
(Toppilan voimalaitos). Sähkön bonustariffin lisäksi lämmitysturpeen vero poistettiin Suomessa heinäkuussa 2005.Energy Policies of IEA Countries, Finland 2007 Review, OECD/IEA, 2008

IEA:n mukaan Suomen turpeen bonustariffi tekee tehottomaksi EU:n päästökaupan markkinapaineen, jonka tavoitteena on vähentää hiilidioksidi-intensiivisiä polttoaineita. IEA:n mukaan tariffi on suunniteltu nimenomaan tähän tarkoitukseen ympäristötavoitteiden saavuttamiselle haitallisin vaikutuksin. Järjestö suositteleekin, että Suomi luopuu turpeen syöttötariffeista 2010.

Aurinkokennot

European Photovoltaic Industry Association:in (EPIA) mielestä syöttötariffin käyttöönotto aurinkokennoille on välttämätöntä aurinkokennoteknologian edistämiseksi Euroopassa. Syöttötariffi on yleinen tuulivoimalle, mutta toistaiseksi vasta Saksa on käyttänyt menestyksekkäästi syöttötariffia aurinkovoiman kanssa. Sen kalleus kuluttajalle on herättänyt kritiikkiä.European PV Associations’ position paper on a feed-in tariff for photovoltaic solar electricity 12 s. 2005

Tutkimuksen mukaan 0,71 % Euroopan maa-alasta riittää koko Euroopan sähkön tuottamiseen aurinkokennoilla.Regional differences of the PV electricity production in EU25 countries M. Suri, T.A. Huld ja E.D. Dunlop 2004 Suomessa ongelmana on sähkön kulutuksen ja aurinkosähkön tuotannon eriaikaisuus: kesällä aurinkoenergiaa olisi saatavilla mutta energian tarve on tuolloin vähäisintä.Road-map for solar energy technology and markets in Finland 1.6.2001

Maat

 Syöttötariffia käyttävät maat ja alueetRenewables  2007 Global Status Report , REN21 sihteeristö (Pariisi) ja Worldwatch instituutti (Washington, DC), 2008, s. 43Renewables Global Status Report: Energy Transformation Continues Despite Economic Slowdown  REN 21 Pariisi 13.5.2009 Nro Vuosi Alue 1  1978  USA 2  1990  Saksa 3  1991  Sveitsi 4  1992  Italia 6  1993  Tanska, Intia 8  1994  Espanja, Kreikka 9  1997  Sri Lanka 10  1998  Ruotsi 13  1999  Portugali, Norja, Slovenia 13  2000  -- 15  2001  Ranska, Latvia 21  2002  Itävalta, Tšekki, Liettua,   Brasilia, Indonesia, Algeria 28  2003  Kypros, Viro, Unkari, Slovakia, Etelä-Korea, Maharashtra (Intia) 33  2004  Italia, Israel, Nicaragua, Prinssi Edwardin saaret (Kanada), Andhra Pradesh ja Madhya Pradesh (Intia)  40  2005  Turkki, Irlanti, Kiina, Ecuador, Intia (Karnataka, Uttaranchal, Uttar Pradesh) 43  2006  Ontario (Kanada), Argentiina, Thaimaa 49  2007  Etelä-Australia (Australia), Kroatia, Albania, Bulgaria, Pohjois-Makedonia, Uganda 61  2008   63  2009*   2009* alkuvuosi 

 Renewable Portfolio Standard  RPS Politiikkaa käyttävät maat ja alueet Nro Vuosi Alueet 1  1983  Iowa (USA) 2  1994  Minnesota (USA) 3  1996  Arizona (USA) 6  1997  Maine, Massachusetts, Nevada (USA) 9  1998  Connecticut, Pennsylvania, Wisconsin (USA) 12  1999  New Jersey, Texas (USA), Italia 13  2000  New Mexico (USA) 15  2001  Flanderi (Belgia), Australia 18  2002  Kalifornia, Wallonia (Belgia), Iso-Britannia 21  2003  Japani, Ruotsi, Maharashtra (Intia) 34  2004  Colorado, Havaiji, Maryland, New York, Rhode Island (USA),  Nova Scotia, Ontario, Prinssi Edwardin saaret (Kanada),  Madhya Pradesh, Karnataka, Andhra Pradesh, Orissa (Intia), Puola 38  2005  Columbia, Montana, Delaware (USA), Gujarat (Intia) 39  2006  Washington State (USA) 44  2007  Illinois, New Hampshire, Pohjois-Carolina,  Oregon (USA); Kiina

 Katso myös 
 Uusiutuva energia
 Tuulivoima Saksassa

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Support Schemes for Renewable Energy, A Comparative Analysis of Payment Mechanisms in the EU The European Wind Energy Association EWEA 5/2005
 ilmasto.org syöttötariffeista 
 Photovoltaic power systems programme, Annual report 2006
 Global Wind 2006 Report  Global Wind Energy Council GWEG
 Evaluation of different feed-intariff design options, Best practice paper for the International Feed-in Cooperation  Fraunhofer Institute, Saksa BMU (2007) 80 s.
 Tables of Renewable Tariffs or Feed-In Tariffs Worldwide  Paul Gipe 
 Syöttötariffien uskotaan lisäävän uusiutuvan energian tuotantoa YLE 26.5.2008

Luokka:Energiantuotanto
Luokka:Energiapolitiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit