Genshirō Inagaki

Inagaki aloitti budo-uransa karatella. Hän tapasi karate salissa legendaarisen Funakoshi Gichinin - Shotokan karaten perustajan. Hänen isompi veljensä oli kuitenkin sitä mieltä, että kyūdō sopisi paremmin. 1930-luvulla Inagaki opiskeli insinööriksi Wasedan yliopistossa Tokiossa, ja valmistui 1936. Samassa yliopistossa hän opiskeli kyūdōta Heki ryū Insai han päämiehen Sakae Urakamin oppilaana. Sodan aikana Inagakikilla oli tehdas, joka valmisti osia luoteihin. Kun toista maailmansotaa seurannut budolajien harjoittamiskielto Japanissa päättyi 1957, järjestettiin keisari Hirohiton edessä perinteinen kyūdō-kilpailu, jonka Inagaki voitti. Inagaki jatkoi Urakamin oppilaana tämän kuolemaan asti v. 1971. Urakamilla oli poika, jonka vaimo Hiroko oli Inagakin kanssa mestari Urakamin parhaita oppilaita. Loppujen lopuksi vanha mestari päätti tehdä Inagakista koulukunnan seuraava mestari. Inagaki myi tehtaansa ja aloitti täyspäiväisen kyūdō-harjoituksen. Kymmenen vuoden aikana hän joka toinen päivä kulki mestarinsa luo, kahden tunnin junamatka suuntaan Tokiosta, ja sai viimein Heki-ryū-koulukunnan korkeimman eli Shinanka Hyaku Shu-arvon. Tätä voi saada vain henkilö, josta tulee koulukunnan seuraava mestari. 

Kun Japanin kouluministeriö 1970-luvulla päätti ottaa kyūdōn yhdeksi oppiaineeksi he kääntyivät suoraan Inagakin puoleen, joten Inagakista tuli ensimmäinen akateemisen kyūdō-professuurin haltija ja Wasedan sekä myöhemmin myös Tsukuban (aikaisemmalta nimeltään Tokion pedagoginen yliopisto) yliopistojen kyūdō-opettaja. Vuonna 1966 saksalainen arkitehtuurin opiskelija Manfred Speidel aloitti opiskelunsa Wasedan yliopistossa. Koska jokin budo-laji oli pakollinen, valitsi hän kyūdōn ja päättyi Inagakin oppilaaksi. Speidel asui jopa jonkin aikaa Inagakin talossa, kun tämän poika oli muuttanut USA:han. Hampurilaisesta jousiammuntaseurasta tuli viesti Speidelille, että he mielellään halusivat tutustua kyūdōn Saksassa. Niinpä Speidel kysyi Inagakilta, että suostuisiko hän tällaiseen matkaan. Inagaki oli luvannut mestarilleen, että levittäisi Heki-koulukuntaa niin paljon kuin pystyi. Niinpä hän hyväksyi kutsun. Syyskuussa 1969 he saapuivat Hampuriin ja Inagaki esitti lajinsa. Ryhmä katsojia pyysivät, että kurssia järjestettäisiin ja niin Inagaki jäi viikoksi sinne kurssia vetämään. Häntä pidetään tärkeimpänä Suomen, Saksan, Italian ja Itävallan kyūdōhon vaikuttaneena opettajana. Inagaki kävi Suomessa 8 kertaa vuosina 1987-1993 vetämässä viikon pituisia seminaareja. 

Heki-ryū-koulukunnan Insai-haara on nimetty perustajansa Genpachiro Shigeuji Yoshidan Buddhalaisen nimen "Insain" mukaan. Hän oli 1600-luvulla Japanin shōgun Tokugawa Ieyasun opettaja jousiammunnassa. Tästä syystä Heki-ryūn Insai-haaraa kutsutaan myös nimellä Heki-tōryū, shōgunin perheen koulukunta.

Lähteet
 Luigi Genzini: Kyudo – the Way of the Bow – The art of shooting the traditional Japanese bow according to the Heki Insai Ha school, Technical Manual
 Feliks F. Hoff (2002, engl.): Kyudo – the Way of the Bow, Shambala 2002, 

Luokka:Japanilaiset budokat
Luokka:Budō- ja bujutsuvaikuttajat
Luokka:Kyūdō
Luokka:Vuonna 1911 syntyneet
Luokka:Vuonna 1995 kuolleet