Gallinazon kulttuuri

Gallinazon kulttuuri (myös Virún kulttuuri) oli Perun pohjoisrannikon arkeologinen kulttuuri, joka hallitsi Mochen ja Virún laaksoja sekä niiden ympäristöä noin vuosina 200 eaa. – 200 jaa. Gallinazon kulttuurille ominaisten esineiden löytöalue ulottuu etelässä Santa-joen laaksoon ja pohjoisessa lähelle Ecuadorin rajaa.

 Aineellinen kulttuuri 
Kulttuurin tunnuspiirteitä ovat suuret pyramidimaiset kummut, kyliin keskittynyt asutus ja omaleimainen keramiikka. Kuvioita ei maalattu saveen vaan ennen saven polttamista osa esineen pinnasta päällystettiin esimerkiksi vahalla. Kuumuus sulatti vahan pois, mutta sen aluksi peittämät alueet jäivät vaaleammiksi, jolloin syntyi pysyvä koristekuvio. Koristelu voitiin luoda myös maalaamalla osa esineestä mustaksi, jolloin maalaamaton alue erottui punertavana tai oranssina kuviona. Gallinazon kulttuurin keramiikka oli peräisin varhaisemmasta Cupisniquesta.Ilmonen & Talvitie 2001, s. 32, 34. Osa keramiikan tyyleistä ja valmistusmenetelmistä muistuttaa Perun ylänköalueen Recuay-kulttuuria.

Gallinazon arkkitehtuurin tunnistettavin piirre ovat savitiilestä rakennetut kennomaiset asuinhuoneistot. Rakennuksissa ei ole ovia tai ikkunoita, ja kulku tapahtui kattojen aukoista. Julkisista rakennuksista huomattavimpia ovat savitiiliset pyramidit, joiden yhteydessä on sekä arkielämän tarpeisiin että hallinnollisiin tehtäviin varattuja huoneita. Huoneet koristeltiin joskus tiilimosaiikein tai maalattiin keltaisiksi.

 Yhteiskunta 
Gallinazon kulttuurin pääkaupunki sijaitsi Virún laaksossa runsaat 30 kilometriä nykyisestä Trujillon kaupungista etelään. Gallinazon valtio tai päällikkökunta oli Andien ensimmäinen, joka ulottui useiden jokilaaksojen alueelle. Gordon Willey arvioi Gallinazon yhteiskunnan olleen tehokkaasti järjestäytynyt ja täyttäneen valtion määritelmän. Likeisessä Santan laaksossa työskennellyt David Wilson sen sijaan piti Mochen kulttuuria Andien ensimmäisenä valtiona.

Gallinazo-kauden alussa noin 200 eaa. vanhoja asutuskeskuksia hylättiin ja rakennettiin linnoitetuja suojapaikkoja. Virúun syntyi useita asutuskeskuksia, joiden rakentaminen osoittaa etukäteissuunnittelua ja keskusten välistä yhteistyötä. Linnoitusjärjestelmä suojasi kastelukanavia ja pääkaupunkia. Gallinazon valtion levittäydyttyä Mochen ja Santan laaksoihin niihin rakennettiin samantapaisia suunniteltuja asutuksia ja hallintokeskuksia.

Gallinazo oli Mochen kulttuurin naapuri, edeltäjä ja aikalainenkin. Mochelle tyypillinen hierarkkinen luokkayhteiskunta kehittyi viimeistään Gallinazon kulttuurissa.Ilmonen & Talvitie 2001, s. 34. Gallinazon aristokraattinen hallintojärjestelmä muodosti pohjan myöhemmälle Mochen yhteiskunnalle. Kulttuurin taannuttua Virún laaksossa ei enää harjoitettu kasteluviljelyä samassa mittakaavassa.

 Lähteet 




 Viitteet 

Luokka:Perun arkeologiset kulttuurit
Luokka:Varhaisen horisontin kulttuurit