Carl August Ehrensvärd (1892–1974)

Carl August Ehrensvärd (3. elokuuta 1892 Karlskrona – 24. huhtikuuta 1974) oli ruotsalainen Ehrensvärdin aatelissukuun kuulunut kreivi. Hän teki mittavan uran Ruotsin puolustusvoimissa. Hän toimi Ruotsin Puolustusesikunnan päällikkönä vuosina 1945–1947 ja maavoimien komentajana vuosina 1948–1957, sai kenraalimajurin arvon 1944, kenraaliluutnantin arvon 1948 ja lopulta kenraalin arvon vuonna 1957.

 Elämä 
Ehrensvärd syntyi 3. elokuuta 1892 Karlskronassa amiraali ja meriministeri C. A. Ehrensvärdin ja hänen puolisonsa vapaaherratar Ulla Thottin poikana. Hän astui palvelukseen aliluutnanttina jalkaväkirykmentti 13:een.

Ehrensvärd oli kaksi kertaa naimisissa. Ensimmäisestä liitosta hänelle syntyi kaksi lasta, tytär Louise vuonna 1925 ja poika Jörgen vuonna 1932.

 Toimet Suomessa vuonna 1918 
Huhtikuun lopulla 1918 Ehrensvärd  saapui ruotsalaisten vapaaehtoisten kanssa Suomeen ja  liittyi valkoisten puolella itsenäisesti taistelleeseen, samana keväänä perustettuun kaksikieliseen Saariston vapaajoukkoon. Joukossa vain harvalla oli aikaisempaa sotilaskoulutusta. Ruotsin maavoimien luutnantti Ehsrensvärdistä tuli ruotsinkielisen komppanian päällikkö ja sen pitkäaikaisin komentaja. Hän oli miestensä parissa arvostettu johtaja.

Saariston vapaajoukko eteni sisämaahan Forssaan, mutta saapui perille vasta punakaartilaisten paettua. Toukokuun alussa Ehrensvärd nimitti Forssa-Jokioisten komendantiksi insinööri Jarl Serlachiuksen. Forssaan asetettiin myös sotatuomioistuin, johon kuului Saariston vapaajoukon upseereita. Arviot kuolonuhreista vaihtelevat huomattavasti. Tauno Tukkisen laskelmien mukaan tämä sotaoikeus tuomitsi yli 200 miestä ja naista kuolemaan ja teloitti heidät.

Ruotsiin palattuaan Ehrensvärd sijoitettiin luutnanttina jalkaväkirykmentti 18:aan. Hän sai ylennyksen kapteeniksi vuonna 1926 ja everstiluutnantiksi Götan henkirykmentin komentajaksi 1938–1939.

 Talvisota 
Talvisodassa Ehrensvärd palasi Suomeen ja toimi everstiluutnanttina ruotsalaisista ja norjalaisista koostuvassa Lapin puolustuksesta vastanneessa vapaaehtoisjoukoissa kenraaliluutnantti Ernst Linderin esikuntapäällikkönä. Hänet ylennettiin 1940 Suomessa everstiksi ja vielä samana vuonna Ruotsissa. 

Jatkosodassa hän toimi lyhyen aikaa Hangon pataljoonan komentajana.  Ehrensvärdin sotilasura päättyi vuonna 1957, kun hän jäi reserviin Ruotsin maavoimien komentajan tehtävästä.

 Bibliografia 
 Hårt mot hårt (1943)
 Vett och vilja (1957)
 I rikets tjänst (1965)
 Dagboksanteckningar 1938–1957 (1991)

 Lähteet 
 Turun Sanomat 27.8.2007 Luettu 14.12.2008
 Länsi-Uudenmaan ja Forssan verilöylyt 1918 Luettu 14.12.2008

 Viitteet 

Luokka:Suomen sisällissodan ruotsalaiset
Luokka:Ruotsalaiset kreivit
Luokka:Ruotsalaiset kenraalit
Luokka:Suomen sisällissodan terroriin osalliset henkilöt
Luokka:Vuonna 1892 syntyneet
Luokka:Vuonna 1974 kuolleet