ETH Zürich

Eidgenössische Technische Hochschule Zürich ( Zurich) on Sveitsin liittovaltion teknillinen korkeakoulu Zürichissä. Korkeakoulu on perustettu vuonna 1855. Korkeakoulun opetus tapahtuu 16 osastolla, ja siellä on 25 200 opiskelijaa (v. 2023). ETH Zürich toimii kahdella kampuksella, keskustassa (Zentrum) ja Hönggin kaupunginosassa (Hönggerberg).

 Osastot 
ETH Zürichin opinto-osastot on ryhmitelty viiteen osa-alueeseen:
 arkkitehtuuri ja rakentaminen (Architektur und Bauwissenschaften)
 insinööritieteet (Ingenieurwissenschaften)
 luonnontieteet ja matematiikka (Naturwissenschaften und Mathematik)
 luonnontieteiden systematiikka (Systemorientierte Naturwissenschaften)
 johtamis- ja yhteiskuntatieteet (Management-​ und Sozialwissenschaften).

Opiskelijoille on tarjolla yhteensä 24 kandidaattiohjelmaa ja 27 maisteriohjelmaa teknisten tieteiden ja luonnontieteiden alueilla. 

 Opiskelijat ja henkilökunta 
Vuonna 2023 korkeakoulussa oli 25 200 opiskelijaa. Suurin osa opiskeli perustutkintoja, joko kandidaatin (Bachlor) tutkintoa (11 000) tai maisterin tutkintoa (9 000). Tohtori- ja muita jatko-opiskelijoita oli yhteensä 5 100.

Henkilökuntaa ETH Zürichissä oli vuonna 2023 yhteensä täysaikaisiksi muutettuna 10 700 henkilötyövuotta. Professoreita oli kaikkiaan 560.

 Taloustietoja 
Vuonna 2023 korkeakoulun kulut olivat 1 992 milj. Sfr. Päärahoittaja oli Sveitsin liittovaltio (1 365 milj. Sfr eli 68 %). 31 % tuloista (626 milj. Sfr) tuli muualta, esimerkiksi ulkopuolisena tutkimusrahoituksena, tilaustöistä ja palvelumyynnistä.

 Historiaa 
Korkeakoulu perustettiin vuonna 1855 nimellä "Eidgenössisches Polytechnikum", ja alkuperäinen nimi elää yhä monissa yhteyksissä: Ylioppilaskunnan lehti on nimeltään Polykum ja vuosittaiset tanssiaiset Polyball. Keskustasta kampuskukkulalle kulkee funikulaari Polybahn. Paikalliset puhuvat usein vain Polysta ETH Zürichiä tarkoittaessaan.

 Vertailua 
ETHZ on maailmanlaajuisissa vertailuissa 2010-luvulla luokiteltu useimmiten sijoille 10–20.

 ETH:laisia henkilöitä 
Yliopistossa opiskelleita henkilöitä ja professoreita, jotka ovat saaneet Nobelin palkinnon:
 1901 Wilhelm Conrad Röntgen (fysiikka) – opiskellut
 1913 Alfred Werner (kemia) – professori
 1915 Richard Martin Willstätter (kemia) – professori
 1918 Fritz Haber (kemia) – opiskellut
 1920 Charles-Edouard Guillaume (fysiikka) – opiskellut
 1921 Albert Einstein (fysiikka) – Matematiikan opiskelija vuodesta 1896 vuoteen 1900 ja professori vuodesta 1912 vuoteen 1916
 1936 Peter Debye (kemia) – professori
 1938 Richard Kuhn (kemia) – professori
 1939 Leopold Ruzicka (kemia) – professori
 1943 Otto Stern (fysiikka) – Luennoitsija (1914)
 1945 Wolfgang Pauli (fysiikka) – professori
 1950 Tadeus Reichstein (lääketiede) – opiskellut
 1952 Felix Bloch (fysiikka) – opiskellut
 1953 Hermann Staudinger (kemia) – professori ja luennoitsija
 1975 Vladimir Prelog (kemia) – professori
 1978 Werner Arber (lääketiede) – opiskellut
 1986 Heinrich Rohrer (fysiikka) – opiskellut
 1987 Georg Bednorz ja Karl Alexander Müller (fysiikka) – opiskelleet
 1991 Richard Ernst (kemia) – professori
 2002 Kurt Wüthrich (kemia) – professori.

ETH:lla toimineita suomalaisia:
 Rolf Nevanlinna luennoi vuosina 1928–1929.
 Lars Ahlfors hoiti professuuria kahteen otteeseen 1920- ja 1940-luvuilla.
 Matti Leisola toimi tutkimusryhmän johtajana vuosina 1981–1988.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 



Luokka:Sveitsin yliopistot
Luokka:Zürich
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit