Differenssiyhtälö

Differenssiyhtälö on differentiaaliyhtälön diskreetti analogia. Se siis eroaa differentiaaliyhtälöstä siinä, että yhtälö on määritelty vain joissakin erillisissä pisteissä, hilassa. Yleistajuisemmin sanottuna differenssiyhtälö on yhtälö, jonka tämänhetkinen arvo määräytyy yhden tai useamman edellisen arvon perusteella.

Differenssiyhtälön yleinen muoto on 

,

missä  ja k ja l ovat kiinnitettyjä kokonaislukuja, joita sitoo ehto . Edellä esitetty on yleistä muotoa. Ensimmäisen asteen differenssiyhtälö määritellään seuraavalla yhtälöllä:

, missä . Tällaiset pisteet voidaan myös esittää jonona aloittaen pisteestä  seuraavasti: . 

Yksinkertaisia differenssiyhtälöitä ovat esimerkiksi

.

Terminologiaa

Differenssiyhtälöihin liittyvä terminologia on pitkälti analogista differentiaaliyhtälöiden kanssa. Ellei yhtälö riipu suoraan (eksplisiittisesti) indeksistä , yhtälö on autonominen. Yllä olevista esimerkeistä jälkimmäinen yhtälö on autonominen. Yhtälön kertaluku puolestaan on luku . Esimerkkiyhtälöistä ensimmäinen on 1. kertalukua, kun alempi on toisen kertaluvun yhtälö.

Yhtälöt jaetaan myös homogenisiin ja epähomogenisiin. Ensimmäisen asteen homogeninen differenssiyhtälö on muotoa
 ja epähomogeninen vastaavasti
. Molemmissa yhtälöissä oletetaan, että  ja  ja  ovat reaaliarvoisia ja määritelty aina, kun .

Käyttö

Differenssiyhtälöille on monia sovelluksia muun muassa insinööritieteiden, fysiikan, kemian ja tietojenkäsittelytieteen aloilla. Erityisesti säätöteoria on tärkeä sovelluskohde differenssiyhtälöille.

 Katso myös 
Differentiaaliyhtälö
Rekursiivinen jono
q-analogia
Rekursio

Lähteet

 Kirjallisuutta 


Luokka:Analyysi