Valtiollinen protokolla

Valtiollinen protokolla on valtion politiikassa käyttämä arvojärjestys. Useimmiten protokollan mukaan ylimpänä on valtionpäämies (tasavallassa usein presidentti, monarkiassa kuningas tai keisari). Valtiollinen protokolla ei aina vastaa valtajärjestystä. Esimerkiksi useissa monarkioissa virallinen valtionpäämies on kuningas tai keisari, vaikka yleensä todellinen poliittinen valta on hallituksella ja pääministerillä.

 Suomen valtiollinen protokolla 

 Suomen suuriruhtinaskunta 

Vuosina 1860, 1880 ja 1897 Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas vahvisti Suomen suuriruhtinaskunnan arvojärjestyksen. Siinä ensimmäiseen eli korkeimpaan luokkaan ei kuulunut ketään, toisessa luokassa olivat kenraali, amiraali ja todellinen salaneuvos. Kolmanteen luokkaan kuuluivat esimerkiksi ministerivaltiosihteeri ja Aleksanterin yliopiston kansleri. Senaattori kuului neljänteen luokkaan. Luokkia oli 14. Venäjän vallan aikana voimassa ollut arvojärjestys kumottiin Suomessa vuonna 1927.

 Suomen tasavalta 

Suomella ei ole virallista arvojärjestystä. Valtion virallisissa tilaisuuksissa käytännön arvojärjestyksessä korkeimmalla ovat kuitenkin seuraavat tahot:

 tasavallan presidentti 
 tasavallan presidentteinä toimineet, eläkkeellä olevat henkilöt (toimeenastumisjärjestyksen mukaan)
 eduskunnan puhemies
 pääministeri
 ministerit (ensin pääministerin sijainen, jonka jälkeen muut ministerit toimivuosien mukaan)
 korkeimman oikeuden presidentti
 korkeimman hallinto-oikeuden presidentti
 puolustusvoimain komentaja
 oikeuskansleri
 Turun ja Suomen arkkipiispa
 Vapaudenristin ritarikunnan kansleri
 Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikuntien yhteisen hallituksen  kansleri
 Helsingin yliopiston kansleri

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Suomen tasavallan arvojärjestys (täsmennyssivu Wikiaineistossa)

Luokka: Politiikan käsitteet