Niqab

Niqab () eli kasvohuntu on musliminaisten käyttämä, kasvot lähes kokonaan peittävä vaate, jossa on pieni aukko silmille. Niqab on osa pään ja vartalon peittävää vaatetusta. Kasvohuntua käytetään erityisesti Persianlahden arabimaissa, mutta myös muissa maissa. Väriltään se  on useimmiten musta. Niqabin käyttö perustuu islamilaiseen lakiin. 

Astetta vähemmän peittävä on hijab, joka piilottaa vain hiukset ja kaulan. Niqabia hieman peittävämpi on burka,  jossa on silmäaukon asemasta verkko. Sitä käytetään etenkin Afganistanissa. 

Euroopassa ja myös muslimimaissa islamilainen peittävä vaatetus on herättänyt arvostelua, ja sitä on pidetty naisten alistamisena. Toisaalta eurooppalaiset ihmisoikeusjärjestöt ovat asettuneet puolustamaan sitä.
 Koraanin ohjeet 

Koraani ei anna tarkkaa ohjetta naisten pukeutumisesta. Siihen kuitenkin viitataan  Valon suurassa 24 ja Ryhmien suurassa 33.  Jakeessa 24:31 naisia kehotetaan peittämään (eri käännösten mukaan) joko rintansa, povensa tai kaulansa hunnulla.Säkeiden tulkinta on kohdannut ongelmia. Jakeessa esiintyy ei-arabialainen sana chumur, jonka at-Tabari 900-luvulla kääntää huiviksi. Chistoph Luxenberg lukee merkit arameankieliseksi sanaksi gmar, joka tarkoittaa vyötä. Hänen mukaansa Koraani tässä kehottaa naisia sitomaan kangasvyön uumilleen eikä panemaan huivia päähänsä.  Seuraava kohta on kuitenkin selvempi:

 Uskonnollinen perustelu 
Peittävän pukeutumisen uskonnolliset perustelut eivät ole suoraan peräisin Koraanista, vaan islamilaisesta šarialainsäädännöstä. Vuonna 1991 julkaistu šaria-käsikirja Reliance of the Traveller and Tools of the Worshipper toteaa useimpien uskonoppineiden joitakin hanafeja lukuun ottamatta katsovan, että nainen ei voi poistua kotoaan peittämättä kasvojaan olipa siten olemassa mahdollisuus kiusaukseen tai ei. Jos kiusauksen vaara on olemassa, kaikki ovat yksimielisiä pakosta peittää kasvot.   Kyse on siten kiusauksen välttämisestä, ja islamilainen fatwa sanookin, että jos nainen pelkää herättävänsä houkutusta tai tulevansa houkutelluksi, hänen velvollisuutensa on peittää hunnulla kätensä ja kasvonsa. 

Varhaisemman tulkinnan esitti 1000-luvulla elänyt Muhammad al-Ghazali, joka on islamin tärkeimpiä uskonoppineita ja mystikkoja. Ghazalin mukaan Eeva teki syntiä syödessään Paratiisissa hedelmän, jonka Jumala oli häneltä kieltänyt. Tämän johdosta Jumala rankaisi naista 18 eri tavalla,  joista yksi rangaistus on pakko käyttää huivia.

 Muslimien asenteet 
PEW-tutkimuskeskuksen laajan kansainvälisen kyselyn mukaan huomattava osa muslimeista, mutta eivät kaikki, kannatti naisen oikeutta valita itse käyttääkö huivia vai ei. Laajinta itsemääräämisen kannatus oli Itä-Euroopan maissa (88 %). Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä ja Etelä Aasiassa itsemääräämisoikeutta kannatti hieman yli puolet (53-56 %). Saharan eteläpuolisessa Afrikassa vain 40 % kannatti naisen valintaoikeutta.

Monille muslimeille peittävä pukeutuminen on tapa tuoda julki oma uskonnollinen vakaumuksensa tai vapauttava keino peittää muilta ihmisiltä kasvonsa. Toiset käyttävät niqabia pakosta.  Eräiden muslimien, kuten Suomen tataarien mielestä riittää, että pukeutuu yhteiskunnan yleisten normien mukaisesti.Akar & Tiilikainen 2009, s. 41.

 Burkan ja niqabin kieltäminen 
pienoiskuva|300px|Burkan kielto maailmanlaajuisesti (2025):
Burka on kielletty muutamissa maissa eri puolilla maailmaa. Vuoteen 2018 mennessä osittainen kielto oli voimassa Hollannissa, Italiassa, Espanjassa, Sveitsissä, Saksassa, Bulgariassa ja Kanadan ranskankielisessä provinssissa Quebecissä. Myös kourallinen Afrikan maita on kieltänyt kasvot peittävät hunnut ehkäistäkseen terrori-iskuja.

 Burka kiellettiin Belgiassa 2010. Laki kielsi kaiken tunnistamista vaikeuttavan pukeutumisen, mikä tarkoitti kasvojen peittämistä. Tavallista islamilaista huntua ei kielletty.
 Burka oli kielletty muutamissa Espanjan kaupungeista jo 2010.

 Burka kiellettiin Ranskassa naisia alistavana ja maalliseen yhteiskuntaan sopimattomana 2011. Burkan käyttäjä saa 150 euron sakon, mutta käyttöön yllyttänyt jopa 30 000 euron sakon. YK:n ihmisoikeuskomitea katsoi, että  Ranskan päätös rikkoi ihmisoikeuksia.
 Itävallassa tuli voimaan burkakielto 2017.
 Norja kielsi burkat oppilaitoksissa ja päivähoitopaikoissa 2018.
 Hollanti kielsi kasvoja peittävän asusteiden käytön vuodesta 2019 lähtien. Lain mukaan kaikki kasvot peittävät vaatteet ovat kiellettyjä julkisissa rakennuksissa, mutta ei esimerkiksi kaduilla.
 Tanska kielsi burkat ja niqabit 2018. Ihmisoikeusjärjestöt tuomitsivat kiellon rikkomukseksi naisten oikeuksia vastaan.

Burkan ja niqabin kieltäminen on kohdannut kiellon hyväksyneissäkin maissa poliittista vastarintaa. Tämän takia kielto on muotoiltu yleisemmäksi eli yleensä on kielletty kaikenlainen kasvojen peittäminen. Tämä on aiheuttanut hämmennystä esimerkiksi koronaepidemiaan liittyvien kasvomaskien käytössä. Länsimaissa burkan ja niqabin kieltoa ovat muslimien ohella vastustaneet ihmisoikeusjärjestöt. Johanna Latvala Ihmisoikeusliitosta toteaa, että ihmisoikeusjärjestöt, kuten Amnesty International, ovat tuominneet burkakiellot yksiselitteisesti. Hänen mukaansa naiset käyttävät burkaa yleensä omasta tahdostaan. Kyselyjen mukaan yli puolet muslimeista pitää huivia pakollisena musliminaiselle.

Suomessa niqabin kielto on ajoittain herättänyt keskustelua, kuten vuonna 2025. Tällöin Suomen muslimiyhteisöön kuuluvat yhdyskunnat, säätiöt ja järjestöt esittivät kannanoton, jossa kasvoja peittävää huivia perusteltiin uskonnonvapaudella ja yhdenvertaisuudella. 

 Katso myös 

 Abaya 
 Burka
 Hijab
 Islam ja naiset
 Pukeutumiskielto

 Lähteet 




 Viitteet 

Luokka:Hijab
Luokka:Islamiin liittyvät kiistat