Oulun hautausmaa

Oulun hautausmaa on Oulun evankelisluterilaisten seurakuntien hautausmaa. Oulun hautausmaa sijaitsee Intiön kaupunginosassa noin kilometrin päässä tuomiokirkosta. 26,5 hehtaarin suuruisen hautausmaan pinta-ala on noin kolmannes kaupunginosan alueesta. Hautausmaa kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon.

Oulun seurakuntien muodostamalla seurakuntayhtymällä on lisäksi useita muita hautausmaita, mm. Oulujoen hautausmaa, Kiimingin sekä Jäälin hautausmaat, Oulunsalon hautausmaa, Haukiputaan hautausmaa, Ylikiimingissä sijaitsevat Ylikiimingin kirkkotarhat I ja II, Kiviharjun hautausmaa ja Ylivuoton hautausmaa. Vainajia on lisäksi haudattu Oulun tuomiokirkon kirkkotarhaan.

 Historia 
pienoiskuva|upright|vasen|Kuvernöörin muistomerkki.
Keskiajalta 1700-luvun lopulle Oulussa, kuten muuallakin Ruotsin valtakunnassa kuolleet haudattiin pääasiassa kirkkotarhaan, merkkihenkilöitä myös kirkon lattian alle. Valtakunnassa esitettiin kirkkoon hautaamisen kieltämistä vuonna 1779. Oulussa kirkkoon hautaamisesta luovuttiin jo seuraavalla vuosikymmenellä.

Oulun hautausmaan vihki käyttöön kirkkoherra Carl Henrik Ståhle 27. elokuuta 1781. Kirkkoherran mukaan uutta hautausmaata alettiin kutsua Ståhleborgiksi. Hautausmaa oli Oulun kaupunki- ja maaseurakuntien yhteinen, kunnes Oulujoen kunta sai oman hautausmaan vuonna 1908.

Nykyisen tuomiokirkon ympärillä olleelle vanhalle jo 1600-luvun alussa muodostuneelle hautausmaalle, kirkkotarhalle, ei haudattu uusia vainajia enää vuoden 1792 jälkeen.

 Hautausmaan alue 
Alue jakautuu luonnonmukaisesti rakentuneeseen vanhaan osaan ja 1930-luvun jälkeen käyttöön otettuun suunnitelmalliseen osaan. Lounaisosassa lähimpänä kaupunkia oleva kaikkein vanhin osa, vanha Ståhleborg, jonka aluetta hallitsee Oulun läänin maaherran Robert Wilhelm Lagerborgin kookas muistomerkki, niin sanottu Kuvernöörin muistomerkki, joka on sijoitettu alueen korkeimmalle paikalle.

Vanhan osan sisääntuloportin vieressä on arkkitehti Harald Andersinin piirtämä entinen vahtitupa ja haudankaivajan asunto vuodelta 1915. Vanhan alueen läpi kulkeva kävelytie vie Vanhalle kappelille, jonka suunnitteli lääninarkkitehti Otto F. Holm vuonna 1922. Kappeli valmistui marraskuussa 1923, ja Oulun hiippakunnan piispa Juho Koskimies vihki sen käyttöön 16. joulukuuta 1923.Karvosenoja–Niskala (2003), s. 23–24.

Sotien 1939–1945 sankarihauta-alue sijaitsee hautausmaan vanhimman osan kupeessa Kajaanintien varressa. Alueelle on haudattu 456 kaatunutta. Sankaripatsaan Taistelu on päättynyt on veistänyt kuvanveistäjä Oskari Jauhiainen. Patsas paljastettiin 1952. Sankarihauta-alueen suunnittelivat Tarja Salmio-Toiviainen ja  Esko Toiviainen. 

Hautausmaan uusi alue sijaitsee vanhan osan itäpuolella. Alue on maisemaltaan ja hautakivien osalta yhdenmukaista. Alueen keskellä on professori, arkkitehti Seppo Valjuksen suunnittelema 1970-luvulla rakennettu Intiön kappeli, jonka yhteydessä on myös krematorio.

 Oulun hautausmaalle haudattuja tunnettuja henkilöitä 

 Arvo "Ala" Alanne, sosiaalineuvos, lehtimies, pakinoitsija
 Katri Antell, Katri Antell -leipomon perustaja
 Toini Aunola, filosofian tohtori ja ensimmäinen arkistoneuvoksen virkaan nimitetty nainen Pohjoismaissa
 Johan Gustav Bergbom, suurkauppias ja teollisuusmies
 Edvard Wilhelm Borg, rovasti ja inarinsaamen aapisen, katekismuksen ja satukokoelman laatija
 Östen Elfving, maatalouspoliitikko ja -asiantuntija, ministeri, lähettiläs, Turkansaaren omistaja
 Johan Franzén, kauppaneuvos, laivanvarustaja, sahanomistaja
 Kyösti Haataja, professori
 Kustaa Hautamäki, päätoimittaja, Maalaisliiton puoluesihteeri
 Aarne Heikinheimo, kenraali
 Uki Heikkinen, arkkitehti, professori
 Kullervo Hulkko, lääninrovasti
 Isak Kaitera, liikemies, toimittaja Lapuan liikkeen aktiivi
 Into Kangas, pakinoitsija, Kansan Tahto -lehden päätoimittaja, vasemmistopoliitikko
 Otto Karhi, poliitikko
 Ahti Karjalainen, säveltäjä, muusikko, kapellimestari
 Konrad Kivekäs, toimittaja, Kaiku-lehden perustaja
 Aukusti Koivisto, taidemaalari
 Pentti Koivisto, taidemaalari, Aukusti Koiviston poika
 Yrjö Koivukari, opettaja, toimittaja, kirjailija
 Väinö Kokko, jääkäriliikkeen aktivisti, lehtimies, kansanedustaja
 Robert Wilhelm Lagerborg, eversti ja Oulun läänin kuvernööri
 Uuno Laukka, valokuvaaja

 Kaarlo Johannes Leinonen, Oulun hiippakunnan piispa
 Paavo Leinonen, taidemaalari
 Ina Liljeqvist, valokuvaaja
 Taavetti Lukkarinen, maanpetturuudesta hirtetty työnjohtaja
 Frans Wilhelm Lüchow, arkkitehti
 Alice Lyly, näyttelijä, ohjaaja, teatterinjohtaja
 Juho Mannermaa, Oulun hiippakunnan piispa
 E. N. Manninen, jääkäriluutnantti, poliisi, kirjailija
 Yrjö Murto, SKDL:n kansanedustaja, ministeri
 Yrjö Mäkelin, sanomalehtimies ja poliitikko
 Viljo Mäkipuro, toimittaja, kirjailija
 Juho Mäkelä, taidemaalari
 Kalle Määttä, kansanedustaja ja Oulun läänin maaherra
 Arvo Mörö, liikennöitsijä, Mannerheim-ristin ritari
 Karl Nickul, geodeetti, pasifisti, saamelaisten tutkija
 Viljo Nissilä, professori ja nimistötutkija
 Otto Nyberg, everstiluutnantti ja Oulun läänin kuvernööri
 Oskar Nylander, taidemaalari
 Valde Näsi, Sanomalehti Kalevan pitkäaikainen päätoimittaja
 Teuvo Pakkala, kirjailija
 Samuli Paulaharju, kirjailija ja kansanperinteen kerääjä
 E. Y. Pehkonen, Oulun läänin maaherra, valtioneuvos
 Ilmo Pihkala, taidemaalari, kuvataiteilija ja taidegraafikko
 Johan Polviander, tuomari (1739–1804), hautausmaan vanhin merkitty hauta ja iäkkäin muistomerkki
 Juho Raappana, Sanomalehti Kalevan perustaja

 Juho Ranta, kanttori, säveltäjä, lehtimies
 Otto Ravander, merikapteeni, kauppias, tervaporvari
 Esko Riekki, Etsivän keskuspoliisin päällikkö
 Mauno Rosendal, poliitikko, opettaja
 Niilo Ryhtä, poliitikko, Oulun läänin maaherra
 August Rytkönen, kansanedustaja
 Ensio Siilasvuo, kenraali, Hjalmar Siilasvuon poika
 Hjalmar Siilasvuo, kenraaliluutnantti, Mannerheim-ristin ritari
 Maria Silfvan-Westerlund, näyttelijä
 Aapo Similä, laulaja, säveltäjä, muusikko ja kirjailija
Johan Similä, puuseppä, Mannerheim-ristin ritari
 Martti Similä, säveltäjä, kapellimestari, Aapo Similän veli
 Gustaf Skinnari, merimies, lohikauppias ja maallikkosaarnaaja
 J. W. Snellman G:son, kauppaneuvos, tehtailija, 
 L. A. Syväri, tri,eläinlääkintäeversti
 Max Söderman, filosofi, sotaveteraani
 Martti Tarvainen, kuvanveistäjä ja taidemaalari
 Jaakko Tervo, toimittaja, kirjailija
 Mikael Toppelius, kirkkomaalari
 Jamppa Tuominen, suomalainen iskelmälaulaja
 Erkki Tuomikoski, opettaja, kirjailija, toimittaja
 Tauno Tönning, rakennusneuvos
 Tatu Vaaskivi, kirjailija
 Maria Vaara, kirjailija
 Otto Valmari, rehtori, Elannon toinen johtaja 1920-luvulla
 Veikko Wainio, opettaja, kirjailija, IKL:n kansanedustaja
 Yrjö Wallinmaa, Oulun hiippakunnan piispa
 Hemming Åström, liikemies
 Karl Robert Åström, liikemies

 Lähteet 




 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Oulun hautausmaan kartta 

Luokka:Intiö
Luokka:Oulun puistot
Luokka:Oulun hautausmaat
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa