Färingit

Färingit tai färsaarelaiset () ovat pieni pohjoiseurooppalainen etninen ryhmä, joilla on skandinaaviset sukujuuret. He muodostavat pääosan Färsaarten väestöstä. Suurin osa färingeistä on uskonnoltaan muiden skandinaavien tavoin luterilaisia. Färingit puhuvat äidinkielenä fääriä, joka on pohjoisgermaaninen kieli ja erityisen läheistä sukua islannille.

Historia
pienoiskuva|right|Färsaarelaistyttöjä perinteisissä asuissa 
Färsaaret asutettiin Norjasta käsin 800-luvun alkupuolella ja kristinusko saapui alueelle samalla kun saaret liitettiin Norjan kuningaskuntaan 1000-luvulla. Uskonpuhdistus vuosien 1535-1540 välillä tapahtui rauhallisesti ja sen aikana Tanska-Norjan kuningas takavarikoi katolilaisen kirkon omistamat maat, joille muodostettiin torpparitiloja. 1600-luvulla saaria alettiin hallita Norjan Bergenin kaupungin sijaan Tanskan Kööpenhaminasta käsin. Vuonna 1816 Färsaarista tuli Tanskan maakunta eli amt. Vuonna 1816 saarten vanha parlamentti eli Løgting lakkautettiin. Se perustettiin uudestaan neuvoa antavana elimenä 1852 ja lopulta se sai myös lainsäädännöllistä valtaa. Saarten kauppa vapautettiin tanskalaisesta monopolista vuonna 1856 ja tämä johti kalateollisuuden kasvuun, sekä paikallisen älymystön ja keskiluokan syntyyn. Kansallisuusaate sai laajaa kannatusta 1890-luvulla ja sen myötä syntyi myös paikallinen separatistinen liike. Toisen maailmansodan aikana Yhdistynyt kuningaskunta miehitti saaret ja sodan jälkeen saarille myönnettiin itsehallinto Tanskan alaisuudessa.

 Nykyään 
Vuonna 2023 färingit olivat Färsaarten ylivoimaisesti suurin väestöryhmä (84,3 %). Suurin osa (89,5 % vuonna 2011) färsaarelaisista oli uskonnoltaan kristittyjä, joista suurin osa luterilaisia.

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Färsaaret
Luokka:Tanskan etniset ryhmät
Luokka:Germaaniset kansat