Lounasseteli

Ravintoetu on veroetu, jolla voi maksaa verottajan tukeman aterian ravintolassa tai ruokakaupassa käyttäen lounasseteliä tai sen digitaalista versiota. Ravintoetu on työnantajan työntekijälle tarjoama luontoisetu. Suomessa ravintoedulla tarkoitetaan järjestelyä, jossa työnantaja tarjoaa työntekijälle aterian sen normaalia hintaa alempaan hintaan. Ateriana pidetään lounasta, päivällistä ja illallista. 

Suomessa ravintoetu otettiin käyttöön vuonna 1974. Tavoitteena oli, että työntekijät voisivat syödä monipuolisesti ja terveellisesti ravintoloissa sen sijaan, että he söisivät omia eväitä työpaikalla.

 Ravintoedun historiaa 

Lounassetelin liikeidean kehitti brittiläinen John Hack vuonna 1954. Sveitsissä setelit otettiin käyttöön 1961. Ranskassa lounassetelistä tuli virallisesti hyväksytty luontoisetu vuonna 1967.Luottokunta: Lounasseteli – työhyvinvoinnin edistäjä

Suomessa ravintoetu otettiin käyttöön vuonna 1974 lounassetelin muodossa, kun ravintolaelinkeino ja Luottokunta perustivat Lounasseteli Oy:n. Vuonna 1975 verotettava osuus oli 27,8%. Sittemmin 2000‑luvulla digitaaliset maksuvälineet ovat pitkälti korvanneet fyysiset setelit.

 Ravintoetu Suomessa 

Vuonna 2026 veroedullisen (työnantajan maksaman) ravintoedun arvon piti olla 8,80–14,00 euroa/ateria. Tällöin sen verotusarvoksi laskettiin vain 75 % sen arvosta, kuitenkin vähintään 8,80 euroa. Tätä isompi tai pienempi ravintoetu ei saa verottajalta tukea. Ravintoetu voi olla muutakin kuin lounasseteli. 14,00 euron ravintoetua verotetaan kuin 10,50 euron palkkaa, joten veroton etu työntekijälle on 3,5 euroa. Tämä kannustaa ottamaan osan palkasta ravintoetuna.

Ravintoetujärjestelmiä Suomessa tarjoavat ainakin

 Edenred Finland Oy:n Edenred Lounari
 Epassi Finland Oy:n Epassi Lounas
 SmartumPay - Epassi osti Smartumin syyskuussa 2024

Ravintoedulla voi maksaa aterioinnin vain sellaisissa ravintolassa, jotka hyväksyvät sen maksuvälineenä. Ravintoetua käytetään joissain ruokakaupoissakin. 

Ravintoetua voi Verohallinnon luontoisetupäätöksen mukaisesti käyttää myös ostettaessa kaupasta noutoaterioita. Verohallinto laskee seuraavat ateriat edun piiriin:

 palvelutiskiltä saatavat salaatit, täytetyt patongit ja lämpimät ateriat
 buffetista itse koottavat ruoka-annokset
 myymälän itse myyntiin valmistamat lämpimät ruoka-annokset.

Vuonna 2025 Verohallinto tiukensi määritelmää ja tarkensi, että ravintoedulla ei voi maksaa noutoateriaan kuulumattomia tuotteita kuten jälkiruokia, hedelmiä, välipala- tai paistopistetuotteita taikka juomia eikä kylmähyllyissä tarjolla olevia elintarvikkeita kuten teollisesti valmistettuja valmisaterioita ja muita einestuotteita. Lounassetelistä ei saa vaihtorahaa eikä sitä vaihdeta rahaksi. 

 Maksaminen ja kulut 

Ravintoetu tarjotaan nykyään lounasseteleiden sijaan luottokortin tapaisilla prepaid-maksukorteilla, jonka taustalla olevalle tilille työnantaja siirtää rahaa. Tiliä veloitetaan oston yhteydessä ostoksen todellisen summan mukaisesti. Tekniikaltaan kortit ovat sirukortteja. 

Maksukorttien lisäksi palveluntarjoajat tarjoavat nykyään mobiilisovelluksia, joilla ravintoetua voi käyttää sitä hyväksyvissä ravintoloissa.

Järjestelystä muodostuu työnantajalle kuluja sekä edun järjestämisessä että palveluntarjoajan ottamista maksuista. Esimerkiksi Edenredillä maksu on 2,95 % ladatun saldon osuudesta. Lisäksi lisäkuluja muodostuu ravintolalle järjestelmän käyttämisestä. Edenred veloittaa 3,69 % ja Epassi veloittaa ravintolalta 3,5 % lounaan hinnasta, joka 14 euron lounaalla tarkoittaa 0,49–0,5166 euron kuluja. Lisäksi ravintola maksaa palvelusta kuukausimaksua. 14 euron lounaan hinnaksi muodostuu siis noin 14,9 euroa eli ravintoetujärjestelmä tuottaa noin 6,43 %:n lisäkulut.

 Ravintoedun verotus 

Ravintoedun idea kiteytyy työnantajan ja työntekijän saamiin verohyötyihin. Työnantaja voi vähentää verotuksessaan lounassetelin (tai muun vastaavan järjestelyn) koko nimellisarvon. Palkansaaja voi puolestaan saada edun kahdella tavalla: lounasvähennyksenä tai luontoisetuna. Lounasvähennyksessä työntekijän palkasta vähennetään 75 prosenttia lounassetelien arvosta. Luontoisetu tarkoittaa puolestaan sitä, että työntekijä saa lounassetelit palkkansa päälle ja maksaa tuloverot edun verotusarvosta, joka on 75 prosenttia lounasedun arvosta.

 Keskustelu 

Helsingin Sanomien HS Visio-liite haastatteli taloustieteilijöitä asiasta vuonna 2025. Lähes kaikkien taloustieteilijöiden mielestä ihmisten olisi parempi, että lounasetujärjestelmää ei olisi. Valtio ei enää päättäisi lounaan hintaa. Tällöin kilpailu voisi lisääntyä ja hinnat laskea. Etujärjestelmä tuottaa välikäsiä ja transaktiokustannuksia. Lounassetelimarkkinat näyttävät keskittyneen harvoihin käsiin, mikä tuottanee näille markkinavoimaa. Artikkelin mukaan tehokas vaihtoehto, jolla tuettaisiin ravintolaliiketoimintaa, olisi ravintoloiden arvonlisäverokannan alennus.

Ravintola-alan mukaan on epätodennäköistä, että lounaiden hinta alenisi, jos lounasetu poistettaisiin. Joustovara aterioiden hinnoittelussa on pieni. Vuoden 2015 tutkimuksen mukaan valtion veromenetykset ravintoedun vuoksi olivat vuosittain 17 miljoonaa euroa. Etu kasvatti verotuloja noin 12 miljoonaa euroa ja vähensi työttömyyskustannuksia yli 13 miljoonaa euroa eli toi valtiolle 25 miljoonaa euroa. Kokonaisuudessaan ravintoetu toi valtiolle tuottoa noin 8 miljoonaa euroa.

 Lähteet 

Luokka:Maksuvälineet
Luokka:Palkka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit