Martti Katajisto

Martti Viljami Katajisto () oli suomalainen näyttelijä. Elokuvahistoriaan hän on jäänyt eritoten tukkipoika Nokian roolista Sillanpää-filmatisoinnissa Ihmiset suviyössä (1948). Uransa alussa hän keräsi mainetta teinityttöjen suosikkina, myöhemmin hän oli mukana useissa näyttämötaiteen klassikoissa.

 Elämä ja ura 
 Lapsuus ja nuoruus 
Martti Katajiston kasvatusvanhemmat olivat maanviljelijä Aati Sipilä ja Laura Agneta Teresia Helander. Katajisto sai tuntuman teatterimaailmaan jo lapsena Parkanon Nuorisoseuran näyttämötoiminnan kautta. Kouluaikoinaan hän harrasti runonlausuntaa ja näyttelemistä. Suomen Teatterikoulun hän suoritti 1945–1947.

 Teatterissa 
Vuonna 1947 Katajisto kiinnitettiin Helsingin Kansanteatteriin. Siellä hän näytteli muun muassa Pirkko Raition eroajaisnäytelmäksi valitussa komediassa Edvardin lapset yhtä lapsista. Kahta muuta tulkitsivat Marjatta Kallio ja Usko Kantola. Niskavuoren Heta -näytelmän ensi-illassa Ylioppilastalolla Katajisto näytteli Jaakko Harjulaa, Hetan poikaa, kuten myöhemmin samasta aiheesta tehdyssä elokuvassakin. Vuonna 1951 Katajisto teki opintomatkan Pariisiin.

Katajisto siirtyi Suomen Kansallisteatterin riveihin vuonna 1954. Keväällä 1955 hän näytteli muun muassa Venetsian kauppiaassa Bassanon roolin. Erityistä huomiota sai Katajiston tulkinta Hamletin pääosasta vuonna 1957. Katajiston tunnettuihin rooleihin kuului myös klassinen Romeo näytelmässä Romeo ja Julia sekä Reviisorin Hlestakov. Urallaan hänellä oli rooleja niin ikään esimerkiksi näytelmissä Karamazovin veljekset, Aavesonaatti, Kuinka äkäpussi kesytetään, Oppineita naisia, Tartuffe ja Juorukoulu. 

Katajiston näyttelijänura kääntyi laskuun 1960-luvulla, jolloin hän omien sanojensa mukaan oli roolien suhteen väliinputoaja – liian vanha sankarirooleihin ja liian nuori kypsiin luonneosiin. Taiteellisia kohokohtia Katajiston teatteriuralla oli Henrik Ibsenin näytelmä  Nukkekoti (1972). Kriitikot pitivät Katajiston roolityötä kiinnostavana juuri nykyaikaisten sävyjensä ansiosta, sillä hän karsi tohtori Rankin hahmon turhaa pateettisuutta. 1970-luvun lopussa Katajiston roolit alkoivat vähentyä, mutta hän työskenteli Kansallisteatterissa eläkkeelle siirtymiseensä vuoteen 1990 asti. Hänen viimeiset työnsä Kansallisteatterissa olivat maaherra Ilmari Turjan näytelmässä Särkelä itte ja puutarhuri Seth Eugene O’Neillin näytelmässä Suru pukee Elektraa.

 Elokuvissa 
Katajiston elokuvaura alkoi pienistä sivuosista. Ensiesiintyminen valkokankaalla oli Nuoruus sumussa, Toivo Särkän ohjaustyö vuodelta 1946. Parikymppinen Katajisto sivuositti kolmea muuta elokuvaa, kunnes teki läpimurtonsa Valentin Vaalan klassikkoelokuvassa Ihmiset suviyössä 1948 nuoruudenkiihkoisen Nokian roolissa. Hänelle myönnettiin osastaan Jussi-palkinto 1949. Nokia on tulkittu myös Suomen elokuvahistorian ensimmäiseksi homoseksuaaliksi mieshahmoksi.City-lehti. Elokuvan tähtitaivaalla Katajisto vakiinnutti asemansa vuonna 1949 valmistuneessa Prinsessa Ruususessa prinssi Florestanina. Toisaalta tämän roolin myötä hän katsoi leimautuneensa liiaksi kauniiden kiiltokuvapoikien rooleihin.

Vuonna 1950 Katajisto oli Eeva-Kaarina Volasen vastanäyttelijänä Särkän ohjaamassa epookkikomediassa Katariina kaunis leski. Luutnantti Schildt on tyypillinen ”kiiltokuvarooli”, nuori mies, jonka vastapuolella on joukko juonittelijoita, jotka asettavat esteitä pääparin onnen tielle. Vuonna 1953 Katajisto oli pääroolissa vankilasta vapautuvana nuorukaisena Edvin Laineen elokuvassa Jälkeen syntiinlankeemuksen. Palkitussa komediaelokuvassa Nukkekauppias ja kaunis Lilith (1955) Katajisto on nukkekauppias, Lilithinä oli Hillevi Lagerstam. Katajisto on mukana niin ikään  Laineen Niskavuori-filmatisoinneissa Niskavuoren Heta (1952) ja Niskavuori taistelee (1957). 

Katajiston elokuvaura päättyi 1960-luvun alkupuolen näyttelijälakkoon. Vuonna 1960 hänellä oli miespääosa elokuvassa Nina ja Erik. Katajisto esiintyi vielä 1990-luvulla kaikkiaan kolmessa elokuvassa. Hänen suoritustaan dementoituneena isänä Veikko Aaltosen elokuvassa Isä meidän (1993) ylistettiin. Timo Koivusalon vuonna 1999 ohjaama Kulkuri ja joutsen jäi Katajiston viimeiseksi elokuvaksi. Siinä hän näyttelee ironisin ottein elokuvamoguli T. J. Särkkää.

 Radio ja televisio 
Martti Katajisto teki uraa myös radiossa. 1950–60-luvuilla hän esiintyi erityisesti Eero Leväluoman ja Urpo Laurin ohjaamissa kuunnelmissa. Katajiston tunnetuimpia radiotöitä on vuonna 1979 tallennettu Federico Garcia Lorcan monologi Härkätaistelijan kuolema. Katajisto esiintyi myös useissa televisiotuotannoissa, muun muassa elokuvassa Hänen olivat linnut (1976) sekä televisiosarjassa Vihreän kullan maa (1988).

 Kuolema 
Katajisto kuoli Laakson sairaalassa Helsingissä pitkäaikaiseen sairauteen 73-vuotiaana. Hänet on haudattu Kansallisteatterin näyttelijöiden yhteishautaan Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

 Filmografia 

 Vuosi Elokuva Rooli 1946  Nuoruus sumussa  nuori Irmelin hipoissa 1948  Laulava sydän  konstaapeli Haaviston Leeni  Einar Hormoonit valloillaan  nuori mies Ihmiset suviyössä  Nokia 1949  Vain kaksi tuntia  Pelle Teiri, konttoristi Prinsessa Ruusunen  prinssi Florestan Katupeilin takana  Jean Sibelius Kanavan laidalla  ylioppilas Eerikki Lind Orpopojan valssi  laulajapoika 1950  Maija löytää sävelen  sellisti-säveltäjä Erkki Orasto Katarina kaunis leski  luutnantti Carl-Magnus Schildt 1952  Yhden yön hinta  Poika, Asko

 Vuosi Elokuva Rooli 1952  Niskavuoren Heta  Jaakko Harjula 1953  Jälkeen syntiinlankeemuksen  Klaus Toivola 1954  Mä oksalla ylimmällä  Gabriel Linsén, ”Gabbe” 1955  Nukkekauppias ja kaunis Lilith  nukkekauppias 1957  Niskavuori taistelee  Paavo Niskavuori 1958  Sven Tuuva  hovimarsalkka 1959  Yks' tavallinen Virtanen  taidemaalari Väinö Virtanen 1960  Nina ja Erik  Erik Vaara 1976   Hänen olivat linnut  Birger Broms 1985  Suuri illusioni  tohtori Jäder 1993  Isä meidän  Eino Haavisto, Juhanin isä 1995  Aatamin poika  Näyttelijä 1999  Kulkuri ja joutsen  T. J. Särkkä

 Lähteet 
Kansallisen audiovisuaalisen arkiston artikkeli.
 Elonet
 Martti Katajiston muistokirjoitus Helsingin Sanomissa 26. tammikuuta 2000 Artikkelin verkkoversio.


 Viitteet 

Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Jussi-palkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1926 syntyneet
Luokka:Vuonna 2000 kuolleet