Lempi Jääskeläinen

Lempi Inkeri Jääskeläinen (15. joulukuuta 1900 Viipuri – 13. syyskuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, joka tunnetaan Viipuriin sijoittuvista historiallisista romaaneistaan. Hän käytti ensimmäisissä kirjoissaan kirjailijanimeä L. J. Inkeri.

Henkilöhistoria
Jääskeläisen vanhemmat olivat kauppias Juhana Jääskeläinen ja Henriikka Asikainen. Hän valmistui ylioppilaaksi 1921 ja opiskeli muun muassa arkeologiaa Helsingin yliopistossa 1927–1929 suorittamatta kuitenkaan tutkintoa. Viipurin verotuslautakunnan virkailijana Jääskeläinen toimi 1924–1927. Jääskeläinen kuoli vuonna 1964, ja hänet on haudattu Parikkalaan.

Kirjallinen tuotanto
Jääskeläisen esikoisteos oli hänen salanimellä L. J. Inkeri kirjoittamansa novellikokoelma Opaaliristi vuonna 1923. Hänen tunnetuimpia teoksiaan on viipurilaisesta Weckroothin kauppiassuvusta kertova romaanisarja, joka ilmestyi vuosina 1930–1933. Näitä romaaneja seurasi 1935–1937 ilmestynyt kolmen romaanin sarja, jossa päähenkilönä oli Suomen kenraalikuvernöörin Fabian Steinheilin puoliso Natalia Steinheil, omaa sukua Engelhardt, jonka äiti oli syntyisin Weckrooth. 1930-luvulla Jääskeläinen julkaisi myös luostarilaitosta arvostelleen Nunna-romaanin ja samaan aihepiiriin kuuluvan romaanin Herran veli.

Jatkosodan aikana Jääskeläinen kirjoitti romaanin Idästä nousee myrsky, jossa päähenkilö kokee lyhyen, epäonnistuneen rakkaussuhteen viimeisenä rauhan vuonna 1938–1939. Loppuosassa on lyhyt kuvaus syksyn 1939 tunnelmista, YH-kutsuista ja siviilien evakuoinnista, sodan puhkeamisesta ja viimeisistä päivistä ennen sodan loppua. Kirja päättyy päähenkilön paluuseen uudelleen vallattuun Viipuriin.

Muistelmateoksessa Kevät vanhassa kaupungissa Jääskeläinen kuvasi kirjailijanuransa alkua ja 1920- ja 1930-luvun Viipuria.  Omaelämäkerrallisessa romaanissaan Tyttö vanhassa kaupungissa hän käsitteli nuoruuden kokemuksiaan etenkin punaisten vallan aikana 1918. 

Romaaneissa Hovin vallat ja Talonpoika ja hovinherra Jääskeläinen kuvasi oman sukunsa vaiheita Parikkalan lahjoitus­mailla, Koitsanlahden Hovin ympäristössä. Viimeisen Jääskeläisen romaanin Nuori herra David Viipurista päähenkilönä oli viipurilainen, diplomaatin uralle lähtenyt David Alopaeus, ja sen tapahtumat ajoittuivat vuoden 1800 tienoille.

Historiallisten romaanien lisäksi Jääskeläinen kirjoitti novelleja, runoja ja lehtiartikkeleja sekä kokeili myös näytelmän tekoa.

 Säveltäminen 
Lempi Jääskeläinen rentoutui pianoa soittamalla. Hän sävelsi itsekinVälimäki, Susanna ja Koivisto-Kaasik, Nuppu: Sävelten tyttäret: säveltävät naiset Suomessa 1800-luvulta 1900-luvulle., s. 25.    Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2023.   ja opiskeli Ahti Sonnisen johdolla sävellystä vuoden 1945 syksystä lähtien. Säveltäjä, kapellimestari Urho Sipponen on tallentanut kokoelmaansa kaksi hänen lauluaan: Laatokan-karjalainen kansanlauluSipponen, Urho et. al. Lauluja Laatokan laitamilta ja Vuoksen varsilta. [Turku]: [Urho Sipponen] 1968. s. 9-8 ja AhomaillaSipponen s. 28. Sulo Saarits lauloi hänen säveltämänsä laulun Manalan virralla hänen hautajaisissaan. Ennen sotia Viipurissa tehdyt sävellykset jäivät sinne.

 Teokset 
 Weckroothin perhe -sarja 
Weckroothin perhe, romaani. 1930
Filip Weckrooth, romaani. 1931
Taistelu vallasta, romaani. 1932
Onni on oikullinen, romaani. 1933
Weckroothin perhe, historiallinen romaani (yhdistetty laitos romaanisarjasta Weckroothin perhe, Filip Weckrooth, Taistelu vallasta, Onni on oikullinen). 1944

 Natalia von Engelhardt -sarja 
Taistelu Viipurista, romaani. 1935
Keisari rakastuu, romaani. 1936
Suomen valtiatar, romaani. 1937
Helena Weckroothin tytär, historiallinen romaani (yhdistetty ja lyhennetty laitos romaanisarjasta Taistelu Viipurista, Keisari rakastuu, Suomen valtiatar). 1947

 Johan Croell -sarja 
Teikari vai kauppamies?, romaani. 1950
Henkipatto, romaani. 1951
Aatelisvaakuna, romaani. 1952

 Parikkala-sarja 
Hovin vallat, romaani. 1956
Talonpoika ja hovinherra, romaani. 1959

 Muut teokset 
Opaaliristi, novellikokoelma. 1923 (nimellä L. J. Inkeri)
Pyhän Katariinan hopeavyö, kertomuksia 1500–1700-luvulta. 1928
Tyttö, jonka sydän oli lasista, elokuvaromaani. 1928 (nimellä L. J. Inkeri)
Hopeasalmen valtiatar ja muutakin väkeä, romaani. 1930 (nimellä L. J. Inkeri)
Nunna, romaani. 1934
Herran veli, romaani. 1938
Se oli Viipuri vihanta, kertomuksia Viipurin historiasta. 1940
Vanhan Viipurin hiljaiseloa, kertomuksia 1800-luvun Viipurista. 1940
Viipuri ennen ja nyt, toimittanut Börje Sandberg, tekstiosuus Lempi Jääskeläinen. 1941
Idästä saapuu myrsky, romaani. 1942
Kvenlannin hurtta, historiallinen romaani muinaisilta ajoilta. 1944
Lumottu portti, runoja. 1945
Välähdyksiä, Viipurin kantajien ammattikunnan historiasta 1545–1945. 1945
Kastelholman vanki, romaani. 1946
Äyräpään kirkkopappi Henrik Makerland, romaani. 1948
Pyhän neitsyen lähde, romaani. 1949
Rakas kaupunki. 1951 (yhdessä Kersti Bergrothin ja Viljo Kojon kanssa)
Vineta, pienoisnäytelmäsarja. 1953
Kultainen laakeri, romaani. 1954
Vanha Markovilla, romaani 1800-luvun Viipurista. 1955
Kevät vanhassa kaupungissa, muistelma. 1957
Tyttö vanhassa kaupungissa, romaani. 1961
Nuori herra David Viipurista, romaani. 1963
Pyhä piltti, tv-näytelmä. 1964

 Palkinnot 
 Valtion kirjallisuuspalkinto, 1935
 Pro Finlandia -palkinto, 1955

 Lähteet 



 Viitteet 

 Kirjallisuutta 


Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Suomalaiset runoilijat
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Vuonna 1900 syntyneet
Luokka:Vuonna 1964 kuolleet