Jaakko Numminen

Jaakko Mauri Numminen (22. lokakuuta 1928 Vaasa – 19. syyskuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen virkamies, joka toimi yli kahden vuosikymmenen ajan opetusministeriön kansliapäällikkönä. Jo ennen kansliapäällikkyyttään hän toimi pääministeri Teuvo Auran johtaman virkamieshallituksen opetusministerinä touko–heinäkuussa 1970. Numminen vaikutti muun muassa peruskoulu-uudistukseen, edisti monia kulttuuripoliittisia hankkeita ja oli aktiivinen yhteiskunnallinen keskustelija ja kirjoittaja.
Perhe
Jaakko Nummisen isä oli oikeusneuvos Vilho Numminen (1896–1960) ja äiti Aino Sofia Turja. Hänen veljensä on toimittaja ja kirjailija Juha Numminen.

 Tutkinnot ja arvonimet 
 Ylioppilas, Vaasan lyseo, 1947
 Filosofian kandidaatti, Helsingin yliopisto, 1951 
 Filosofian maisteri, Helsingin yliopisto, 1957
 Filosofian kunniatohtori, Jyväskylän yliopisto, 1976; Kuopion yliopisto, 1978; Debrecen (Unkari), 1988; Helsingin yliopisto, 1990
 Hallintotieteiden kunniatohtori, Vaasan yliopisto, 1988https://archive.today/20131005213505/http://old-www.uwasa.fi/ystavat/kunniatohtorit/
 Ministerin arvonimi, 1999

 Virkaura 
Numminen toimi valtakunnansuunnittelutoimiston kulttuuripolitiikan tutkijana vuosina 1962–1966, korkeakoulutoimiston toimistopäällikkönä opetusministeriössä 1966–1970, korkeakoulu- ja tiedeosaston osastopäällikkönä 1970–1972 ja kansliapäällikkönä 1973–1994.

Sivutoimia
 Pohjoismaisen Kesäakatemian Suomen osaston sihteeri 1958–1962, pääsihteeri 1961–1962
 Etelä-Pohjanmaan korkeakouluyhdistyksen sihteeri 1961–1962
 Etelä-Pohjanmaan kesäyliopiston (Seinäjoki) sihteeri 1961–1962, kunniajäsen 2009
 Historiallisen Aikakauskirjan toimitussihteeri 1959–1962.

Tärkeimpiä valtion komiteoita
Korkeakoululaitoksen suunnittelukomitean jäsen 1963–1968.
Tasavallan presidentin asettaman tieteellisen työryhmän (Ketosen työryhmän) sihteeri 1965.
Korkeakouluneuvoston sihteeri 1966–1970.
Kuopion korkeakoulun valmistelutoimikunnan ja Joensuun korkeakoulun valmistelutoimikunnan jäsen 1966–1969, sihteeri 1966–1967.
Kieli-instituuttien valvontalautakunnan puheenjohtaja 1966–1972.
Oulun yliopiston, Hervannan korkeakoulualueen, Jyväskylän yliopiston ja Kuopion korkeakoulun arkkitehtuurikilpailujen palkintolautakuntien jäsen 1967–1972.
Korkeakoulujen sisäisen hallinnon kehittämiskomitean puheenjohtaja 1968–1969.
Valtion opintotukikeskuksen johtokunnan puheenjohtaja 1969–1995.
Teknillisen ja kaupallisen korkeakouluopetuksen neuvottelukunnan puheenjohtaja 1971–1974.
Vuoden 1973 kirjastokomitean puheenjohtaja 1973–1975.
Kirjailijoiden ja kääntäjien kirjastokorvausapurahojen lautakunnan puheenjohtaja 1973–1994.
Kouluasiainneuvoston puheenjohtaja 1973–1980.
Keskiasteen koulunuudistuksen johtoryhmän puheenjohtaja 1975–1978.
Suomen ja Unkarin sekakomitean Suomen alakomitean puheenjohtaja 1975–1990.
Kieliohjelmakomitean puheenjohtaja 1976–1979.
Koululainsäädännön valmistelutoimikunnan puheenjohtaja 1979–1981.
Pohjoismaisen Kulttuurirahaston hallituksen jäsen 1973–1992.
Suomen Kansallisoopperan hallintoneuvoston puheenjohtaja 1974–1995.
Helsingin Kauppakorkeakoulun tukisäätiön valtuuskunnan puheenjohtaja 1974–1992.
Suomenlinnan hoitokunnan puheenjohtaja 1976–1994.
Suomen rakennustaiteen museon edustajiston puheenjohtaja 1980–1994.
J.V. Snellmanin juhlavuoden 1981 toimikunnan puheenjohtaja 1980–1982.
J.V. Snellmanin Koottujen teosten toimituskunnan puheenjohtaja 1981–1998.
Kalevalan juhlavuoden 1985 toimikunnan puheenjohtaja 1983–1986.
Hallintohistoriakomitean puheenjohtaja 1984–1998.
Arktisen keskuksen suunnittelutoimikunnan puheenjohtaja 1988–1992.
Kirkko ja valtio -komitean puheenjohtaja 1981–1982.
Euroopan ulkopuolisten kulttuurien ja kielten toimikunnan puheenjohtaja 1984–1986.
Viestintäkulttuuritoimikunnan puheenjohtaja 1987–1991.
Euroopan kansalliskielten toimikunnan puheenjohtaja 1991–1992.
Sotavainaja-asiain neuvottelukunnan puheenjohtaja 1992–1997.
Merkkivuoden 2009 toimikunnan jäsen 2007–2010.

Tärkeimmät yhteiskunnalliset luottamustoimet
Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen Osakunnan kuraattori 1951–1954, kunniajäsen 2003. 
Vapauden Akateeminen Liitto ry:n puheenjohtaja 1953–1957.
Maaseudun Sivistysliiton puheenjohtaja 1967–1982, kunniapuheenjohtaja 1998.
Talonpoikaiskulttuurisäätiön puheenjohtaja 1978–1985.
Suomen Paikallisradioliiton puheenjohtaja 1983–1987.
Suomen Kirjasäätiön hallituksen varapuheenjohtaja 1983–1995.
Pietari-säätiön hallituksen puheenjohtaja 1992–1995, valtuuskunnan puheenjohtaja 1995–2004.
Sotavainajien muiston vaalimisyhdistyksen puheenjohtaja 1998–2002, kunniapuheenjohtaja 2002.
Topelius-seuran hallituksen puheenjohtaja 2000–2005, kunniajäsen 2007.

Numminen puhujana ja kirjoittajana
Jaakko Numminen piti kansliapäällikkövuosinaan ja myös eläkkeelle siirtymisensä jälkeen suuren joukon puheita erilaisissa tilaisuuksissa. Puheiden konseptit ovat lähes kokonaisuudessaan säilyneet, ja niiden määrä on noin 2000. Puheet antavat kuvan koulutus- ja kulttuuripolitiikan kehityksestä sekä sisältävät lukuisia omakohtaisia ehdotuksia. Puheista koottiin vuonna 2012 teos Pohjalaispuheita – Österbottniskt tal.

Numminen osallistui J. V. Snellmanin koottujen teosten toimitustyöhön, ja hän laati muun muassa Suomen nuorisoseuraliikkeen historian ja Keskustapuolueen historiikin. Vuonna 2020 Numminen julkaisi kaksiosaisen muistelmateoksen Sivistys-Suomen synty, jonka laajuus on yli 950 sivua.

 Julkaisuja 






















Lukuisia artikkeleita aikakaus- ja sanomalehdissä, tietosanakirjoissa ja muissa kokoomateoksissa.

Lähteet

Viitteet

 Aiheesta muualla 


 Jaakko Nummisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

Luokka:Suomen opetusministerit
Luokka:Opetus- ja kulttuuriministeriön kansliapäälliköt
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset ministerin arvonimen saaneet
Luokka:Vuonna 1928 syntyneet
Luokka:Vuonna 2022 kuolleet