Artturi Järviluoma

Kustaa Artturi Järviluoma (vuoteen 1902 Jernström, kirjailijanimi Köpi; 9. elokuuta 1879 Alavus – 31. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen journalisti, elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija. Tunnetuin Järviluoman julkaisema teos on näytelmä Pohjalaisia, jonka on katsottu pääosin perustuvan Anton Kankaan näytelmäkäsikirjoitukseen Härmäläisiä.Reino Kallio Kansannäytelmä Pohjalaisia synnytti Jussi-patsaat.https://historiatieto.wordpress.com/kansannaytelma-pohjalaisia-synnytti-jussi-patsaat/  Teoksen pohjalta Leevi Madetoja sävelsi myöhemmin oopperan.Kirjailija Artturi Järviluoma 60-vuotias, Aamulehti, 09.08.1939, nro 211, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 08.08.2024Artturi Järviluoma 60-vuotias, Helsingin Sanomat, 09.08.1939, nro 211, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 08.08.2024

Elämänvaiheita
Artturi Järviluoman isä oli alavutelainen kauppias Jernström. Hän suomalaistutti nimensä isoisänsä Nurmossa omistaman torpan nimen mukaan. Järviluoma kävi Vaasan Lyseota, mutta keskeytti koulunkäyntinsä kuudennelta luokalta (lukion ensimmäiseltä) saatuaan venäjän kielen ehdot ja tehtyään kolttosiaVaasan Lyseon poikien koulurangaistuksia 1800-luvun lopulla. Hän kirjoitti ylioppilaaksi yksityisoppilaana Helsingin reaalilyseosta 1901. Järviluoma opiskeli Helsingin yliopistossa ensin matematiikkaa 1902–1903 ja sitten lakia 1904–1909, mutta ei suorittanut loppututkintoa.Waldemar Rantoja: Etelä-pohjalaisia kirjailijoita. 1935.

Järviluoma toimi eri sanomalehdissä avustajana, kirjeenvaihtajana ja toimittajana, muun muassa Vaasa-lehdessä ja Uudessa Suomessa. Hän oli Iltalehden toimitussihteerinä 1923–1925. Järviluoma  kirjoitti salanimillä satoja pakinoita eri julkaisuihin. Järviluoma toimi myös liikealalla kauppiaana Alavudella, oli postiharjoittelijana Vaasassa ja opettajana Ilmajoen kansanopistossa 1903–1904.

Järviluoman tunnetuin teos oli 1914 julkaistu ja Bergbomin palkinnon saanut kansannäytelmä Pohjalaisia, joka käännettiin 10 kielelle, sovitettiin elokuviksi ja jonka Leevi Madetoja sävelsi oopperaksi. Järviluoma kirjoitti näytelmänsä 1913 vastalauseena sille että hän eräässä tilaisuudessa oli nähnyt esitettävän pohjalaista kansanlaulua pilanumerona. Järviluoma julkaisi myös kansankomedian Meijeri 1925 ja näytelmän Vain ihmisiä 1933. Hän sovitti elokuviksi, sekä mykälle että äänifilmille, useita tunnettuja suomalaisia näytelmiä. Järviluoma oli Suomen Näytelmäkirjailijaliiton ja Latvian Kansallisteatterin kunniajäsen.

Järviluoma harrasti myös musiikkia ja johti muun muassa Alavuden soittokuntaa.Alavuden Puhallinorkesteri: Artturi Järviluoma.  Hän soitti kaksirivistä hanuria. Järviluoma oli Suomen Näytelmäkirjailijaliiton perustajajäseniä ja toimi 1920-luvulla liiton sihteerinä sekä 1930-luvulla myös puheenjohtajana vuodesta 1933.Suomen Näytelmäkirjailijaliitto: Historia  Hän oli mukana Ylioppilaskunnan Laulajissa ja Suomen Laulussa ja eteni Ylioppilaslaulajissa aina varajohtajaksi saakka. 
Toiminut Suomen Laulun puheenjohtajana 1941Suomen Laulu 1900-1950 s. 121
Hän johti 1900-luvun alkuvuosina Ylioppilaskunnan Laulajien alla toiminutta Pohjanmaan Kööriä.Pohjanmaan Köörin matkoilla / Ylioppilaskunnan laulajain Albumi 1908 Järviluoma keräsi Toivo Kuulan kanssa pohjalaisia kansanlauluja. Hän oli myös Suomen Sanomalehtimiesliiton perustajajäseniä. Hän osallistui yhdistystoimintaan ja oli muun muassa Helsingin Etelä-Pohjalaiset ry:n perustajajäseniä 1941.Plari no 3, 2001 

Järviluoman puoliso oli vuodesta 1910 Lyyli o.s. AhdeAikalaiskirja s. 276. Project Runeberg Artturi Järviluoman henkilökohtainen arkisto on vuodesta 1998 ollut Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjallisuusarkistossaSuomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjallisuusarkisto.  ja se sisältää alkuperäiskäsikirjoituksia, kuvia, leikekirjoja ynnä muuta aineistoa. Pohjalaisia on säilytteillä muun muassa viron-, latvian- ja venäjänkielisinä käännöksinä.Aineiston luovuttaja, Fax-kirjeenvaihto 11.8.1998

Kunnianosoituksia
Järviluoman mukaan nimetty tie tai katu löytyy ainakin Helsingistä (1970 lähtien)Helsingin kadunnimet 2, Alavudelta, Nurmosta ja Teuvalta.Aikaisemmin mainittu Lapuan Ylikylän Järviluomantie johtuu sennimisestä talosta (alun perin torppa 1800-luvulta) eikä kirjailija Järviluomasta. Takala, Sakari, Ylikylä ennen ja nyt. Lapua 1982.  Helsingin Järviluomantie poistuiHelsingin kaupungin esityslistat.

Järviluomasta on tehty muotokuvia.Artturi Järviluoma taideteoksissa Alavudella syntymäkodin paikalla on nykyisin muistolaatta.Vaasa 13.8.1979 Sivu 5

Järviluoma on saanut kaksi suomalaista kunniamerkkiä ja Latvian Kolmen Tähden R. kunniamerkin.

Latvian kansallisteatterin kunniajäsenHS 26.6.1936 s. 6

 Teokset 
 Näytelmät 
 Pohjalaisia (1914) 
 Meijeri (1925) (käännetty Latviaksi 1925.)Helsingin Sanomat, HS 27.8.1925 sivu 5, Digitaalinen sanomalehtiarkisto, Helsingin yliopisto
 Vain ihmisiä (1933) (käännetty flaamiksi 1934)
 Pojusta tulee sotamies (1940) (pienoisnäytelmä)
 Sovun soihtu (1934), lehtimaailmaan sijoittuva näytelmä, jota ei ole esitetty (U.S. Teatteripalsta 28.2.1934)

 Pakinoita 
Järviluoma kirjoitti pakinoita omalla nimellään ja ainakin nimimerkeillä Köpi ja HelenaJuhani Ahosta Saima Harmajaan. WSOY 1938. Waldemar Rantoja Etelä-Pohjalaisia kirjailijoita. WSOY 1935

 Pakinakokoelma: Helena Kulmapeilistäni (1936)

 Toimittajana 
 Suomen Laulu: Juhlajulkaisu 1900–1920 (1920) 
 Vaasan suomalainen lyseo: 1880–1930 (1930)
 Etelä-Pohjalaisten Laulukirja 1931 Etelä-Pohjalainen Osakunta

 Elokuvakäsikirjoituksia 
 Kun isällä on hammassärky (1923)
 Nummisuutarit (1923)
 Pohjalaisia (1925) 
 Roinilan talossa (1935)
 Pohjalaisia (1936)
 Rakkautta ja tupakkaa (1938)

Elokuvarooleja
Nummisuutarit, 1923 (Korpraali)
Meidän poikamme ilmassa – me maassa, 1934 (kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Halla) 
Syntipukki, 1935 (mies ravintolassa)Elonet, Artturi Järviluoma

 Radio 
Järviluoma kirjoitti useita radiokuunnelmia, muiden muassa Viisi onnellista eli vapunpäivän aattona (1935, nimimerkillä Beani kuunnelma) ja Volynetšin kaappaus maaliskuussa 1918 (1938).Kuunneltavissa Ylen elävässä arkistossa  HS 29.3.1938  
sekä
Kelpaanko minäkin? Kuulokuvia sankarimuistojen. velvoituksesta, kirj. Artturi Järviluoma  HS 17.05.1941 

Järviluoma oli myös mukana joidenkin tietokilpailujen teossa. HS 20.6.1940. , HS 5.7.1939 
Esim. "Tietopeli: Palomiesten ja poliisimiesten välillä 20.6.40. klo 21" "Kilpailun järjestäjänä ja erotuomarina Köpi"  HS 20.6.1940.
Kysymykset ja ajankohta ovat Artturi Järviluoman jäämistössä. 
On myös ainakin toinen 5.7.1939 HS 5.7.1939

Radiourasta löytyy kirjallisuudesta vain viittaus. Oli kuitenkin mukana useissa radio-ohjelmissaHS 25.03.1938, 01.05.1940, 02.02.1936, 13.11.1937, 17.01.1939, 17.11.1938, 10.07.1936, 26.11.1937, 24.10.1935, 13.05.1938 

Artturi Järviluoma roolihenkilönä
 Kuunnelmahenkilönä Toivo Kuulan kanssa: XI Yötaivas 1917–18Kuunnelmat ja niissä esiintyvät henkilöt. 
 Näytelmähenkilönä: Heikki Hemminki / Yksi on laulu ylitse muiden II Yksi on laulu ylitse muiden II.
 Kuunnelmahenkilönä Antti Tuuri: Erkkilän Jussi 2001

 Lähteet 

Aiheesta muualla
 Vapaasti ladattavia Kustaa Artturi Järviluoman e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä

 Kalevala näyttämötaiteessa (2.3.1935) (Olli Nuorto ja Artturi Järviluoma keskustelevat). Ylen elävä arkisto. Viitattu 12.7.2011.
 Reino Kallio, Häiriköintiä ja henkirikoksia. Helsinki 2009, s. 180–183.
 Reino Kallio, Elämän mittainen väitös. Lahti 2019, s. 126–142.

Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Vuonna 1879 syntyneet
Luokka:Vuonna 1942 kuolleet