Näkövammaisten liitto

Näkövammaisten liitto ry () on Suomen näkövammaisyhdistysten kattojärjestö, joka edistää ja valvoo sokeiden ja heikkonäköisten ihmisten oikeuksien toteutumista, tuottaa erityispalveluja ja toimii Suomessa asiantuntijana näkövammaisuuteen ja näkemiseen liittyvissä asioissa. Liiton tavoitteena on minimoida näkövamman haittavaikutuksia ja edistää näkövammaisten mahdollisuutta elää tasaveroista ja sisältörikasta elämää muiden kansalaisten tavoin. Järjestö on perustettu vuonna 1928. Näkövammaisten liitto on SOSTEn jäsenjärjestö.

Näkövammaisten liiton päätoimipaikkana on näkövammaisten palvelu- ja toimintakeskus Iiris Helsingin Itäkeskuksessa. http://www.nkl.fi/iiris

 Näkövammaisten liiton jäsenyhdistykset 
Näkövammaisten liitolla on 22 jäsenyhdistystä. Näistä 14 on alueyhdistyksiä, jotka huolehtivat näkövammaisten asioista toiminta-alueellaan yleisyhdistyksinä. Alueellisten yhdistysten alaisuudessa toimii noin 100 paikallista alaosastoa. Valtakunnallisia toimialayhdistyksiä on 8, ja kukin niistä on erikoistunut tietyn erityistehtävän hoitamiseen koko valtakunnassa. Jäsenyhdistyksillä on noin 10 000 jäsentä.

  Alueyhdistykset 
 Etelä-Savon Näkövammaiset ry
 Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry
 Kaakkois-Suomen Näkövammaiset ry
 Kainuun Näkövammaiset ry
 Keski-Suomen Näkövammaiset ry
 Lapin Näkövammaiset ry
Pohjois-Pohjanmaan Näkövammaiset ry
 Pohjanmaan Näkövammaiset ry
 Pohjois-Karjalan Näkövammaiset ry
 Pohjois-Savon Näkövammaiset ry
 Päijät-Hämeen Näkövammaiset ry
 Satakunnan Näkövammaiset ry
 Tampereen seudun Näkövammaiset ry
 Varsinais-Suomen Näkövammaiset ry

 Toimialayhdistykset 
 Näkövammaiset Käsityöntekijät ry
 Näkövammaisten Kirjastoyhdistys ry
 Näkövammaisten Kulttuuripalvelu ry
 Näkövammaiset lapset ry
 Näkövammaisten terveys ja hyvinvointi ry (entinen Fysioterapia-alan Näkövammaiset ry)
 Opaskoirayhdistys ry
 Sokeainopetuksen Tuki ry 
 Suomen Kuurosokeat ry

 Näkövammaisten liiton tehtävät ja keskeiset tavoitteet 
Näkövammaisten liiton tehtävänä on edistää näkövammaisten mahdollisuuksia elää omaehtoista hyvää elämää. Tätä tehtävää liitto toteuttaa
 toimimalla näkövammaisten oikeuksien edistäjänä ja valvojana
 toimimalla Suomessa asiantuntijana näkövammaisuuteen ja näkemiseen liittyvissä asioissa
 tuottamalla näkövammaisten palveluja
 tuottamalla näkövammaisten yhdessäolo- ja harrastepalveluja
 tukemalla jäsenyhdistystensä toimintaa
Suomessa on arviolta 55 000 näkövammaista. Heistä suurin osa on heikkonäköisiä ja alle 9 000 on sokeita. Näkövammaisten liiton palvelut ovat kaikkien näkövammaisten käytettävissä, jäsenyydestä ja vamman vaikeusasteesta riippumatta.

 Näkövammaistyön arvot 
Näkövammaistyön päämääränä on yhteiskunta, jossa näkövammaisten elämänlaatu on hyvä, kaikilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet, oikeudet ja velvollisuudet ja näkövammainen ihminen voi elää omaehtoista, itsenäistä elämää ja toteuttaa itseään omien valintojensa mukaan.

Liiton tekemä työ perustuu arvoille, joita ovat:

 Luotettavuus: Toiminta on luotettavaa, avointa ja läpinäkyvää. Kuka tahansa liiton ja sen jäsenyhdistysten puoleen kääntyvä saa nopeasti asiantuntevaa tukea ja palvelua.
 Oikeudenmukaisuus ja yhdenvertaisuus: Toiminnassa noudatetaan YK:n vammaisten oikeuksien sopimuksen periaatteita edistää, suojella ja taata kaikille vammaisille ihmisille täysimääräisesti ja yhdenvertaisesti kaikki ihmisoikeudet ja perusvapaudet. Liitto asettuu aina heikommassa asemassa olevien puolelle.
 Osallisuus: Näkövammaisten tulee voida osallistua yhdenvertaisesti ja tarpeidensa mukaisesti yhteiskunnan ja lähiyhteisönsä toimintaan.
 Turvallisuus: Näkövammaiset voivat elää itsenäisesti tuntematta fyysisistä, psyykkisistä tai sosiaalisista syistä aiheutuvaa pelkoa ja turvattomuuden tunnetta.

 Toiminta 

 Kuntoutus 
Kuntoutus auttaa näkövammaisia suoriutumaan työstä, opiskelusta, harrastuksista ja muista jokapäiväisen elämän toiminnoista mahdollisimman itsenäisesti ja omatoimisesti. Palveluja suunnataan myös omaisille, näkövammaisten henkilöiden kanssa läheisesti työskenteleville ja muille yleisten palvelujen työntekijöille.

 Oikeuksienvalvonta 
Näkövammaisten liitto tekee esityksiä, antaa lausuntoja ja pitää yhteyksiä eri viranomais- ja päättäjätahoihin näkövammaisia koskevissa asioissa.

 Ohjaus ja erityispalvelut 
Näkövammaisten liiton valtakunnalliset ja alueelliset työntekijät antavat neuvoja ja ohjausta sosiaaliturvaan, kuntoutukseen, apuvälineisiin, koulutukseen, työllisyyteen ym. näkövammaistoimintaan liittyvissä kysymyksissä. Liiton hoidettavana on monet yhteiskunnan peruspalveluihin verrattavat näkövamaisten palvelut
 kuntoutuspalvelut lapsista vanhuksiin
 apuvälineiden maahantuomnti, myynti ja lainaus
 näkövammaisten työllisyyden tukeminen avoimille työmarkkinoille ja oma näkövammaisia työllistävä toiminta
 pistekirjoitus-, isokirjoitus- ja äänitemateriaalituotanto ja lehtien ym. painotuotteiden välittäminen tietotekniikkaa hyväksi käyttäen
 atk-koulutus ja -ohjaus
 opaskoirakoulutus

 Yhdessäolo- ja harrastuspalvelut 
Näkövammaisten liitto ja sen jäsenyhdistykset ylläpitävät eri puolilla Suomea loma- ja kurssikeskuksia, jotka tarjoavat näkövammaisille mahdollisuuksia sekä kuntouttavaan että tavalliseen lomanviettoon. Liitto organisoi näkövammaisten nuorisotoimintaa sekä järjestää mahdollisuuksia kulttuurin harrastamiseen. Alueelliset ja paikalliset yhdistykset pitävät kerhotilaisuuksia, järjestävät retkiä ja matkoja ja tuottavat äänilehtiä.

 Kansainväliset yhteydet ja kehitysyhteistyö 
Näkövammaisten liiton kansainvälisen yhteistyön tavoitteena on hankkia tietoa eri maiden näkövammaistyöstä oman maan näkövammaisten palvelujen parantamiseksi. Toisaalta yhteistyön tavoitteena on antaa muiden maiden näkövammaistyössä oleville tietoa suomalaisesta näkövammaistyöstä. Kehitysyhteistyössä pyritään soveltamaan omia kokemuksia ja osaamista näkövammaisten olosuhteiden parantamiseksi. 

Näkövammaisten liitto on jäsenenä Maailman Sokeain Unionissaa () ja Euroopan Sokeain Unionissa (). Pohjoismainen yhteistyö koordinoituu Pohjoismaisen yhteistyökomitean () ja sen alaisten toimikuntien kautta.

Kehitysyhteistyötä on tehty 1960-luvulta lähtien. Kohdemaita ovat Etiopia ja Ecuador.

 Näkövammaisten liiton historiaa  
Suomen ensimmäinen näkövammaisten hyväksi toimiva yhdistys perustettiin Helsingissä 29. tammikuuta 1887. Se oli nimeltään Sokeain Ystävät, ja jäsenet olivat toisaalta hyvän­tekeväisyydestä kiinnostuneita ruotsinkielisiä rouvia, toisaalta sokeainkoulujen opettajia. Ensimmäinen näkövammaisten itsensä muodostama yhdistys syntyi Helsingissä v. 1907 ja oli nimeltään Suomen Sokeain Liitto.

Sokeain Keskusliitto perustettiin 17 yhdistyksen yhteistyökokouksessa niiden kattojärjestöksi Säätytalossa Helsingissä 28.–29. tammikuuta 1928. Yhdistysrekisteriin keskusliitto merkittiin 15. lokakuuta 1928. Ensimmäinen johtokunta valitsi puheenjohtajakseen viipurilaisen Einar Juvosen. Muut ensimmäisen johtokunnan jäsenet olivat käsityöntekijä Lauri Koskinen, kauppias U. A. Mattsson, sokeainkoulun johtaja Juho Mustakallio ja varatuomari Einar Rotkirch.

Nimensä liitto muutti Näkövammaisten Keskusliitoksi 27. toukokuuta 1980. 

Vuoden 2016 alusta alkaen liiton nimi on ollut Näkövammaisten liitto ry 

 Puheenjohtajat 
 1928–1948 Einar Juvonen
 1949 Oskari Lehtivaara
 1950–1952 Vilho Ahre
 1952–1961 Einar Juvonen
 1961–1976 Eero Häkkinen
 1976–1983 Pekka Mäkelä
 1983–1985 Urpo Kuotola
 1985–1995 Arvo Rintaluoma
 1995–2004 Pentti Kivelä
 2004–2016 Esko Jantunen
 2016–2020 Sari Loijas
2020– Kari Vähänen

 Talous 
 Rahoitus 
Rahoituksen lähde2018201720162015201420132012 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille - 14 000 € 14 000 € 14 000 € 14 000 € 14 000 € 16 000 €

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Näkövammaisten liiton sivusto
 Näkövammaisten Airut -verkkolehti
 Ylen Elävä arkisto, Reijo Perälä, Sokean kädet näkevät
 Ylen Elävä arkisto: Suomen Filmiteollisuuden lyhytelokuva esittelee Sokeain Keskusliiton toimintaa vuonna 1952

Luokka:Suomalaiset potilas- ja vammaisjärjestöt
Luokka:Näkövammaisuus