Yläneen kartano

Yläneen kartano eli Vanhakartano on keskiajalta lähtien tunnettu kartano entisessä Yläneen kunnassa Pöytyällä. Suurin osa Yläneen alueesta on ollut kartanon alusmaita.

 Historia 
Vuosisatojen kuluessa kartano on ollut useiden tunnettujen aatelissukujen, kuten Fleming-, Creutz-, Lybecker- ja Jägerhorn af Spurila -suvun omistuksessa. 

Yläneen kartanon maat olivat 1800-luvun alussa noin 25 000 hehtaaria. Puolet kartanosta myytiin Isac Reinhold Salbergille. 1811 hän myi sen pojalleen Carl Reinhold Sahlbergille. Sahlbergien osaa alettiin kutsua Yläneen Uusikartanoksi ja toista osaa Vanhakartanoksi.

Euralainen Frans Fredrik Björni osti 14. toukokuuta 1890 Yläneen kartanon Uusikartanon leskirouva Walter Reinhold Sahlbergin perikunnalta.Björni, 1986, s.52 Björni osti 10. elokuuta 1892 Yläneen kartanon Vanhakartanon irtaimistoineen sen viimeiseltä aatelissäätyiseltä omistajalta nimituomari (varatuomari) Reinhold Ernst Petter Jägerhornilta.Björni, 1986, s.55

Björni myi 8. huhtikuuta 1905 Vanhakartanon irtaimistoineen vanhimmalle pojalleen Onni Björnille (myöhemmin Rantasalo).Björni, 1986, s.79 Uudenkartanon hän myi 24. toukokuuta 1913 nuorimmalle pojalleen Sulholle.Björni, 1986, s.82

Vuodesta 1905 lähtien kartanon omisti maanviljelysneuvos, kansanedustaja Onni Rantasalo (1884–1977), jonka suvulla kartano on edelleen.

Kartanon puinen, kaksikerroksinen päärakennus on 1790-luvulta. Pihamaata rajaavat siipirakennukset ovat 1600-luvulta. 1930-luvun lopulla löytyi kartanon restaurointitöiden yhteydessä kartanon suuren salin katosta suuri 8 x 9 metrin kokoinen raamatullisaiheinen paholaisen kytkemistä esittänyt öljyvärimaalaus, joka oli peräisin 1600-luvulta.Harvinainen löytö vanhassa kartanossa. Arvokas kattomaalaus paljastunut restaurointitöiden yhteydessä Yläneellä. Suurin Suomessa tunnettu öljymaalaus 1600-luvulta, Helsingin Sanomat, 20.01.1939, nro 18, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Yläneen Vanhakartanon ja ympäröivän viljelysmaiseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Vuonna 2010 Turun ammattikorkeakoulu selvitti yhä maanviljelystilana toimivan kartanon rakennusten kunnostamismahdollisuuksia yhdessä omistajan kanssa tavoitteena toteuttaa kunnostus EU-hankkeena.

Katso myös
Ordenojan kartano

Lähteet


Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Kartanon väen syksy : Yläneen Vanhankartanon työväki muistelee, koonneet Arimo Helmisaari ja Sirkku Pihlman. Priimus Media Oy, Loimaa 2008
 Kartta Yläneen kartanon alueesta vuonna 1803, Kansallisarkisto
 Historiallisten hahmojen jäljillä. Vanhassa varsinaissuomalaisessa valtamiesten kartanossa, Helsingin Sanomat, 17.06.1934, nro 160, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 1600-luvun kattomaalauksia päivänvaloon. Yläneen Vanhankartanon arvoituksellinen katto, Suomen Kuvalehti, 21.01.1939, nro 3, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomen kartanot
Luokka:Yläne
Luokka:Pöytyän rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat