Heikki Asunta

Uuno Taavi Heikki Asunta (25. kesäkuuta 1904 Kurkijärvi, Ruovesi – 28. kesäkuuta 1959 Ruovesi) oli suomalainen runoilija, prosaisti ja taidemaalari.

Henkilöhistoria
Asunnan vanhemmat olivat maanviljelijä Ernst Henrik (Heikki) Asunta ja Elvi Ikkala ja puoliso vuodesta 1935 hammaslääkäri Iris Valborg de Bruyn-Ouboter. Hän kävi viisi luokkaa Tampereen suomalaista yhteiskoulua ja opiskeli kaksi lukukautta Suomen Taideyhdistyksen Piirustuskoulussa. Asunta teki opintomatkan Pariisiin 1927. Hän työskenteli taiteilijana, vapaana toimittajana, pakinoitsijana ja esitelmöijänä, samoin kuin Aamulehden kirjallisuuskriitikkona 1939–1946.

Asunta ryhtyi 1931 Lapuan liikettä lähellä olleen Sinimustat-järjestön Sinimusta-lehden päätoimittajaksi. Vuonna 1934 Asunta julkaisi Leirinuotio-kokoelmassa isänmaallisia runoja, niiden joukossa oli myös IKL:lle omistettu "Mustapaitojen marssi", jonka Väinö Raitio oli säveltänyt.Rolf Bamberg : Kirjavisan Asunta – mustapaitaa monivärisempi, Demokraatti 19.11.2015

Asunta asui eri puolella Suomea, kuten muun muassa Helsingissä, Jyväskylässä, Korpilahdella ja useana kesänä Suursaaressa, kunnes hän asettui pysyvästi Ruovedelle 1935.

Asunta harrasti kotiseututyötä, oli perustamassa Ruoveden kotiseutumuseota ja pelasti Juupajoella olevan Kallenaution kestikievarin jälkipolville. Asunta keräsi myös itse vanhaa talonpoikaisesineistöä. Talvisotaan Asunta osallistui pataljoonan valistusupseerina Suomussalmen ja Raatteen suunnalla ja jatkosotaan rintamakirjeenvaihtajana Kiestingin suunnalla. Taiteilijana Asunta piti ensimmäisen näyttelynsä 1928 Helsingin Taidehallissa ja sen jälkeen useita näyttelyitä, joista viimeisen 1954 Tampereella. Asunnan vanhaan riiheen 1940-luvun lopulla sisustama ateljee avattiin yleisölle Ruovedellä 1979.

Lontoon kesäolympialaisissa 1948 Asunta sai taidekilpailujen lyriikkasarjan kunniamaininnan.

Heikki Asunta suunnitteli 7.6.1953 paljastetun Killinkosken sankarimuistomerkin, jonka valmisti  Frans Niiniskoski.

Kirjallinen tuotanto
Asunta julkaisi kolmetoista runokokoelmaa, romaaneja ja näytelmiä ja kirjoitti lehtiin sekä aikuisille että lapsille tarkoitettuja runoja, novelleja, pakinoita ja artikkeleja. Hän toimi muun muassa Nuorten Pellervo- ja Pellervo-lehden avustajana.

Runokokoelmat
 Kolmen teinin lauluja (Martti Merenmaan ja Einari Vuorelan kanssa), 1928
 Mustaa ja kultaa, 1929
 Ristikkoikkuna, 1931
 Metalliseppele: runoja, 1932
 Leirinuotio: isänmaallisia runoja, 1934
 Mustapaitojen marssi, 1934
 Mastolyhty, 1935
 Sana ja sävel: juhlaruno Sulasol'in Tampereen-Porin piirin järjestämille Länsi-Suomen laulu- ja soittojuhlille Porissa 13.-14.6.1936,  1936
 Syysmaanantai, 1943
 Vedenjakajalla, 1943
 Ruuhenveistäjä, 1946
 Valitut runot, 1948
 Sudenmarja, 1950
 Valikoima runoja, 1958

Kertomakirjallisuus
 Viheriä oksa y.m. parodioja välipaloiksi, 1930
 Ristikkoikkuna, 1931
 Heiska-setä, Pienokaisten kuvakirja, 1937
 Hiljaa eteenpäin, 1938
 Sissipartio sotii: kertomus nuorisolle Rothin ja Spoofin päiviltä, 1943
 Aamu ja puolipäivä, 1944
 Katse taaksepäin: lastuja, 1947

Näytelmät
  Kaksi haaksirikkoa, 1945
 Hopeapikarit, 1953

Radiokuunnelmat
 Kolme miestä mastossa, 1937
 Sudet, 1941
 Kuormat kevenevät, 1945

Lähteet

Ruoveden kirjaston Asunta-sivut. 
Jyväskylän kirjasto Asunta-sivu. 

Viitteet

Aiheesta muualla


 Heikki ja Iris Asunnan Säätiö sr – Sata vuotta isänmaan historiaa . Seppo Rantanen. Esitelmä Tampereen Suomalaisella Klubilla 1.2.2016. PDF.
 Heikki Asunta Kirjasampo.fi:ssä.
 Heikki ja Iris Asunnan Säätiön kotisivut 

Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset runoilijat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat
Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat
Luokka:Pakinoitsijat
Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Vuonna 1904 syntyneet
Luokka:Vuonna 1959 kuolleet