Valtimon kirkonkylä

Valtimon kirkonkylä eli Haapakylä on taajama ja entisen Valtimon kunnan hallinnollinen keskus Nurmeksessa, Pohjois-Karjalassa. Kirkonkylällä asuu noin 1 000 henkeä. Kylän nimi oli vuoteen 1905 Haapajärvi. Se on Valtimon kylistä vanhin. Kylä sijaitsee kahden järven, Valtimojärven ja Haapajärven välisellä kannaksella, jossa kulkee luode–kaakko-suuntainen harjumuodostuma, Lokkiharju. Rakennukset ovat pääosin tasaisella harjukankaalla. Kannaksen ympärillä on alavampia viljelysmaita. Kirkonkylään ovat keskittyneet useimmat keskeisemmät entisen Valtimon kunnan palvelut. Valtimon kirkonkylästä tuli osa Nurmesta 1. tammikuuta 2020, kun Valtimo liittyi Nurmeksen kaupunkiin.

 Nähtävyydet 
 kylä kokonaisuutena on valtakunnallinen kulttuuriperintökohde
 Valtimon kirkko 
 Kuntalaisten Talo
 Lokkiharju ja Lokkiharjun levähdysalue valtatie 6:n varressa josta on kaunis näköala Valtimojärvelle, sekä kioski infopisteineen. 
 Hiekkalahden ortodoksinen rukoushuone

 Hiekkalahti 
Kirkonkylän pohjoinen taajama ja teollisuusalue. Se on myös rautatieasema Joensuu–Kontiomäki-radalla. Asema on ollut merkittävä puutavaran varastointi- ja lastauspaikka. Henkilöliikenne radalla välillä Nurmes–Kontiomäki loppui vuonna 1992. Hiekkalahti on risteyspaikka: Joensuu–Kajaanin-tiestä eli valtatie 6:sta erkanee tiet sekä Kuhmoon että Rautavaaralle.

 Palveluja 
Varsinainen kirkonkylä:
 Valtimon terveysasema
 apteekki
 S-Market Valtimo
 ravintola Osula
 pizzeria Turkin Pippuri
 valmisvaateliike
 Osuuspankki
 pankkiautomaatti
 kirjasto
 kukkakauppa
 asiamiesposti kukkakaupan yhteydessä
 peruskoulu, ei lukiota
 Riveria, Valtimo
 2 uimalaa Valtimojärven rannassa
 valaistu pururata/hiihtolatu Lokkiharjulla
 palvelutalo Kotoranta
 vanhusten palveluasunnot

Hiekkalahti:
 Hiekkalahden Matkailutila
 ABC kylmäasema
 Valtimo Components Oyj

 Historia 

Vuonna 1618 asiakirjoissa on ensimmäinen maininta nykyisen Valtimon alueen asutuksesta, kun Haapajärvi mainitaan yksitaloisena. Talon asukkaan nimi oli Oksantei Puroinen. Nimi viittaa hänen karjalaiseen alkuperäänsä. Alueella on historiantietojen puuttuessa voinut todennäköisesti asua karjalaisia jo aikaisemminkin. Vähitellen kylästä alkoi muodostua alueen suurin. Historiankirjoissa mainittu ennen ruptuurisotaa rajan ja luterilaisen asutuksen turvaksi rakennettu puinen Nurmeksen linna on ehkä voinut sijaita täällä. Eräälle kylän kankaalle on annettu nimeksi Kastellinkangas, joka viittaa linnoitukseen. Valtimon kirkko rakennettiin kylän korkeimmalle kohdalle harjun laelle vuonna 1901. Valtimon kunta itsenäistyi vuonna 1910 ja Haapakylästä tuli sen keskus. 1930 rakennettiin kylälle Joensuu–Kontiomäki-rata ja sille Verkkoniemen seisake ja Hiekkalahden asema. Vuonna 1970 saatiin kylälle kovan kilpailun jälkeen Metsäkonekoulu, joka koulutti metsäalan osaajia. Nykyään sen nimi on Pohjois-Karjalan Ammattiopisto.

Maaseudun rakennemuutos ja maaltapako ovat vaikuttaneet suuresti Valtimon kunnan elämään. Valtimon kyliltä ovat asukkaat lähteneet etelään ja Ruotsiin, mutta myös kirkonkylälle, joka on kasvanut koko ajan. Muun muassa Sivakankylältä on tullut niin paljon muuttajia keskustaan, että eräs taloryhmä on saanutkin nimekseen Uusi-Sivakka. Maaseudun palvelujen väheneminen näkyy Valtimon kirkonkylälläkin: sieltä on lakkautettu muun muassa Postipankki, Säästöpankki, rautatien henkilöliikenne ja nimismies. Bussiyhteyksiä sivukylille ei juuri ole enää, paitsi valtatie 6:lla. Monet palvelut ovat siirtyneet Nurmekseen tai jopa Lieksaan ja Kajaaniin saakka. Valtimolta käydäänkin paljon asioilla Nurmeksessa.

1. tammikuuta 2020 taajama siirtyi Valtimon kuntaliitoksen yhteydessä osaksi Nurmeksen kaupunkia.

 Lähteet 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Valtimon kunnan sivut
 Valtimo Components Oyj
 Valtimon Sähkötyö Oy 
 Ompelimo Nokkos-Mirjami Ay 

Luokka:Suomen kirkonkylät
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Valtimon kylät
Luokka:Suomen kannakset
Luokka:Pohjois-Karjalan maakunnan taajamat