Kalevi Hartti

Arvi Kalevi Hartti (1. tammikuuta 1927 Helsinki – 19. elokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen elokuvanäyttelijä ja säveltäjä. Hänet muistetaan rooleistaan Suomisen perhe -elokuvissa. Hän on myös säveltänyt musiikkia moniin elokuviin sekä taustamusiikin muun muassa 1960-luvun Esso-mainokseen. Hartti kuoli tehtyään itsemurhan 37-vuotiaana.

 Ura 
 Säveltäjänä 

Kalevi Hartti opiskeli Sibelius-Akatemiassa 1939–1948 ja Helsingin yliopistossa 1952–1954. Hän opiskeli lisäksi Yhdysvalloissa Metropolitan School of Musicissa. 

Hartti tuli tunnetuksi jazzmuusikkona, ja esiintyi 1950-luvulla perustamansa yhtyeen kanssa omissa konserteissaan sekä radiossa. Lisäksi hän levytti jazzia, muun muassa Cole Porterin sävellyksen ”Night and Day” ja Harry Warrenin ”September in the Rain”. Hän teki myös sävellyksiä kaikkiaan seitsemään Aarne Tarkaksen elokuvaan. Näitä olivat muun muassa Kovanaama, Tyttö lähtee kasarmiin, Paksunahka ja Olin nahjuksen vaimo. Elokuvassa Kasvot kuvastimessa 1953 Hartti hyödynsi jo aiemmin levytettyjä lauluja ”Etelän yössä”, ”Dolorosa”, ”Kotisaaren poukama” ja ”Venetsiana”. Harha-askeleeseen vuonna 1964 Hartti sävelsi joulusävelmän. Elokuvassa Vihdoinkin hääyö... on kaksi Hartin säveltämää valssia, sekä sovittama ”Häämarssi”. Kovanaamassa taas kuullaan yli 20-minuuttisen päämusiikin lisäksi Hartin säveltämä ja Tarkaksen sanoittama kappale ”Kaukokaipuu”. Hartin sävellysuralla poikkeus oli ”läpisävelletty” elokuva Kesäyön lapset, jossa musiikki soi koko elokuvan ajan.

Elokuvan Olin nahjuksen vaimo kuvaukset Pariisissa innoittivat Harttia säveltämään Reino Helismaan sanoituksen ”Pariisi ja kevät”. Lisäksi Hartti sävelsi musiikkia näyttämölle ja radiokuunnelmiin. Hän teki sävellyksiä myös lyhytelokuviin, kuten tukkukauppaa esittelevään Ikuiseen kiertokulkuun, sekä henkilökuvaan Mies ja hänen maailmansa. Antti Wihurin tarina. Mainosmusiikkia Hartti teki yrityksille kuten Asko, Esso ja Valio.

Hartti sävelsi myös musiikin muutamaan varhaiseen tv-näytelmään, muun muassa Jean Anouilh’n komediaan Prinssi ja hatuntekijä (1961, Suomen Televisio) ja Aleksis Kiven Olviretkeen (1967, Mainostelevisio). Vuodesta 1956 hän oli osakkaana ja teknillisenä johtajana X-Filmi Oy:ssä, jonka toimialana oli elokuvaohjelmien valmistaminen.

Teoksessa Rumbakuninkaista salsatähtiin (1997) sanotaan, että Kalevi Hartin levyttämä instrumentaalikappale ”Rumba bueno” (1954) bongosooloineen poikkesi 1950-luvun puolivälin valtavirtauksesta. Hartin sävellystuotannosta on tehty levy Dolorosa.

 Näyttelijänä 
Hartti pääsi elokuva-alalle 16-vuotiaana, kun hänet otettiin SF:lle ensin klaffipojaksi ja myöhemmin näyttelijäsi. Kuvausryhmästä Hartti löydettiin elokuvaan Suomisen Ollin tempaus, jossa hänen roolinsa oli Lasse Pöystin näyttelemän Suomisen Ollin kaveri Jaska Suominen, joka ei ollut sukua Ollille. Myöhemmissä Suomisen perheestä kertovissa elokuvissa hän näytteli Ollin luokkatoveria, Eka Teiralaa. Tässä roolissa Hartti esiintyi kolmessa seuraavassa elokuvassa: Suomisen taiteilijat, Suomisen Olli rakastuu ja Suomisen Olli yllättää. Eka on jonkin verran murrosikäisempi kuin Olli, ja esimerkiksi Suomisen taiteilijoissa kymmenisen senttiä Ollia pidempi.

Eka Teiralan lisäksi huomattavin Hartin elokuvarooleista oli Veikko Syvärinen elokuvassa Kasvot kuvastimessa, johon hän teki myös sävellyksen. Hartti toimi myös kamera-assistenttina vuoden 1952 kesäolympialaisten aikaan kuvatuissa dokumenteissa Maailmat kohtaavat ja Kultaa ja kunniaa.

Suomis-elokuvien jälkeen Hartin filmityöt jäivät taka-alalle säveltämisen vaihtuessa päätyöksi, ja vuoden 1953 jälkeen hän esiintyi enää pikkurooleissa. Viimeiseksi elokuvaksi jäi Teerenpeliä (1963).

 Kuolema 

Hartti oli vielä aikuisiälläkin äitinsä kontrollin alaisena, eikä tämä esimerkiksi hyväksynyt poikansa naissuhteita. Hartti koki ahdistusta ja ajautui päihteidenkäyttöön. Hän teki 37-vuotiaana itsemurhan hirttäytymällä. Monet sukulaiset syyttivät kuolemasta Hartin äitiä, joka puolestaan tuhosi kaikki poikansa nuotit.Jussi Niiranen: ”Äiti sabotoi nuoren lahjakkuuden elämää”, Ilta-Sanomien TV-liite 45/2022 (10.11.2022), s. 10–11.

Kalevi Hartti on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

 Filmografia 

 Elokuvasävellykset 
 Harha-askel (1964)
Olin nahjuksen vaimo (1961)
Nina ja Erik (1960)
Paksunahka (1958)
Vihdoinkin hääyö... (1957)
Tyttö lähtee kasarmiin (1956)
Kesäyön lapset (1955)
Olemme kaikki syyllisiä (1954)
Kovanaama (1954)
Kuningas kulkureitten (1953)
Kasvot kuvastimessa (1953)
Yö on pitkä (1952)

 Elokuvaroolit 
Teerenpeliä (1963) ... mies baarissa Aulangolla
Naiset, jotka minulle annoit (1962)
Pekka ja Pätkä neekereinä (1960) ... reportteri
Vatsa sisään, rinta ulos! (1959) ... sotamies
Vihdoinkin hääyö... (1957) ... Kale
Tyttö lähtee kasarmiin (1956) ... lääkintäalikersantti
Rintamalotta (1956) (pois leikattu rooli)
Kasvot kuvastimessa (1953) ... Veikko Syvärinen
Irmeli, seitsentoistavuotias (1948) ... Irmelin luokkatoveri
Suomisen Olli yllättää (1945) ... Eka
Suomisen Olli rakastuu (1944) ... Eka
Suomisen taiteilijat (1943) ... Erkki ”Eka” Teirola
Synnitön lankeemus (1943) ... Kalle
Suomisen Ollin tempaus (1942) ... Jaska Suominen
Onni pyörii (1942) ... poika orpokodissa

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Suomalaiset elokuvanäyttelijät
Luokka:Suomalaiset elokuvasäveltäjät
Luokka:Vuonna 1927 syntyneet
Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Luokka:Itsemurhan tehneet