Tanniinit

Tanniinit eli parkkihapot ovat kasveissa esiintyviä oligo- tai polymeerisia fenoliyhdisteitä, jotka sitovat ja saostavat proteiineja. Tanniinien eräänä tehtävänä on suojata kasvia ulkoisilta uhkatekijöiltä.

Ruoan sisältämät tanniinit ovat ravinteiden imeytymistä heikentäviä antiravintoaineita, koska ne kelatoivat metalleita kuten kuparia, rautaa ja sinkkiä.

Kondensoituneet tanniinit luetaan flavonoideihin. 

Tanniinit jaetaan rakenteensa perusteella esimerkiksi flavonoidiyksiköistä koostuviin proantosyanidiineihin eli kondensoituneisiin tanniineihin ja gallushaposta muodostuneisiin hydrolysoituviin tanniineihin.

Tanniineilla on voimakas värjäävä vaikutus, joka tulee esiin niiden käytössä nahkaa parkitessa. Aineen nimi tuleekin keskiaikaisesta latinasta, jossa parkitsemista merkitsevä tannāre johdettiin tammen kaarnaa tarkoittavasta sanasta tannum joka puolestaan liittyi muinaisgermaanien tammea tarkoittavaan sanaan. Suomen kielessä tanniineista käytetään myös nimitystä parkkihappo.

Tanniineja esiintyy monissa kasveissa, ja kasvin eri osissa niillä on erilainen funktio. Siemenissä ja juurissa ne tappavat bakteereja ja rungossa osallistuvat myös kasvunsäätelyyn. Lehdille ne antavat kitkerän maun, joka suojaa kasvinsyöjäeläimiltä. Silmuja ne suojaavat jäätymiseltä. Tanniineja esiintyy muun muassa puissa (esimerkiksi tammi, koivu, eukalyptus, mänty, paju), useissa heinäkasveissa, apiloissa sekä monissa ihmisen ravinnoksi kelpaavissa kasveissa (esimerkiksi metsämarjat, greippi, granaattiomena).

 Teen tanniinit 
Teepensaan (Camellia sinensis) lehdet sisältävät tanniineja. Tanniinit aiheuttavat karvasta makua pitkään haudutettuun teehen. Kupin pohjaan jäävä tumma kerros on niiden ja teeveden tavallisesti sisältämän kalkin yhdessä muodostamaa sakkaa.

Jälkiruoaksi juotu tee aiheuttaa sen, että vain 10-30 prosenttia aterian sisältämästä raudasta imeytyy elimistöön.

 Kahvin tanniinit 
Jälkiruoaksi juotu kahvi aiheuttaa sen, että vain 40 prosenttia aterian sisältämästä raudasta imeytyy elimistöön.

 Viinien tanniinit 
Tanniineja on runsaasti viinirypäleiden siemenissä, tertun rangassa ja kuorissa. Ne mahdollistavat hyvin säilyvien ja ikääntyvien punaviinien valmistamisen. Tanniinit jättävät suuhun limakalvoja kuivattavan ja supistavan tunteen. Säilytysvaiheessa viineihin liukenee tanniineja myös tammitynnyreistä.

Tanniineihin pääsee tutustumaan esimerkiksi tuhdeissa argentiinalaisissa, australialaisissa ja chileläisissä viineissä. Euroopassa hyviä esimerkkejä voi löytää Italian Barolon ja Ranskan Bordeaux'n alueen viineistä.

 Käyttökohteita 
Tanniineja käytetään perinteiseen nahan parkitsemiseen, koska ne saostavat proteiineja. Samaa ominaisuutta hyödynnetään myös monissa kemianteollisuuden prosesseissa. Puiden tanniinit ovat potentiaalinen fossiilisten raaka-aineiden vaihtoehto lastulevyssä käytetyn liima-aineen pohjaksi. Tanniinien avulla on mahdollista kerätä joitain raskasmetalleja liuoksista. Tanniineja lisätään rehutuotteisiin parantamaan eläinten kykyä hyödyntää ruuan proteiineja.

 Tanniiniryhmiä 
 Ellagitanniinit ovat hydrolysoituvia tanniineja, jotka koostuvat 1,2,3,4,6-pentagalloyyliglukoosiryhmistä ja heksahydroksidifeenihapporyhmistä.
 Gallotanniinit rakenneosia ovat gallushapon sokeriesterit esimerkiksi galloyyliglukoosit
 Florotanniinit ovat floroglusinolin oligomeerejä, eivätkä sisällä sokeriosaa
 Proantosyanidiinit eli kondensoituneet tanniinit  muodostuvat flavanoleista, eivätkä sisällä sokeriosaa. Niitä kutsutaan myös hydrolysoitumattomiksi tanniineiksi.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Terveysportti, metatesaurus: Tanniinit
PubChem: Tannins 
Ann E. Hagerman: The Tannin Handbook 

Luokka:Flavonoidit
Luokka:Viinikäsitteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit