Ryhmäkanne

Ryhmäkanne on siviilioikeudellinen kanne, jota asianosainen ajaa omissa nimissään asianosaispiiriä laajemman tai kokonaan sen ulkopuolisen ryhmän eduksi siten, että asiassa annettava tuomio tulee kaikkia ryhmän jäseniä sitovaksi. Ryhmän jäsenet ovat tällöin muodollisesti asianosaispiirin ulkopuolella, mutta tuomion oikeusvaikutukset ulottuvat heihin. Ryhmäkanteen käyttöedellytyksenä on, että ryhmän jäsenten oikeudelliset vaatimukset kohdistuvat samaa tahoa vastaan ja perustuvat samoihin tai samankaltaisiin seikkoihin.

Tyypillisiä ryhmäkanteen aiheeksi soveltuvia tapahtumia ovat esimerkiksi vahingollisen tuotteen aiheuttama haitta sekä useiden maanomistajien rantoja tärvelevä öljypäästö. Maissa, joiden lainsäädäntö ei tunne ryhmäkannetta, joutuu jokainen vaatimuksia esittävä taho nostamaan erillisen kanteen, vaikka vaatimukset kohdistuisivat samaan vastaajaan ja nojautuisivat täysin samanlaisiin perusteisiin.

Ryhmäkanne voidaan toteuttaa lainsäädännössä joko siten, että ryhmään kuuluminen edellyttää nimenomaista ryhmään ilmoittautumista (opt-in), tai niin, että kaikki jäsenkriteerit täyttävät henkilöt kuuluvat ryhmään ilman eri ilmoittautumista ja ryhmästä irrottautuminen edellyttää erityistä toimenpidettä (opt-out). Sen mukaan, kuka kannetta ajaa ryhmän puolesta, kanteet jaetaan yksityisiin ryhmäkanteisiin (kanneoikeus on ryhmään kuuluvalla yksityisellä oikeussubjektilla), järjestöryhmäkanteisiin (kanneoikeus on ryhmän etuja valvovalla järjestöllä) ja julkisiin ryhmäkanteisiin (kanneoikeus on viranomaisella).

Ryhmäkanne on muotoutunut anglosaksista common law -oikeusjärjestelmää soveltavissa maissa. Laajimmin ryhmäkanne on käytössä Yhdysvalloissa, missä useimpia siviilioikeudellisia asioita voidaan ajaa ryhmäkanteina. Euroopassa ryhmäkanne on yleensä rajattu kuluttajansuojaan tai ympäristönsuojeluun liittyviin oikeudenkäynteihin. Useimmissa Euroopan maissa ei kuitenkaan ole ryhmäkanteen mahdollistavaa lainsäädäntöä.

Ryhmäkanne Suomessa
Suomen ryhmäkannelaki tuli voimaan vuonna 2007. Laki antaa mahdollisuuden vain kuluttajien ryhmäkanteeseen elinkeinonharjoittajaa vastaan kuluttaja-asiamiehen toimivallan puitteissa. Kanneoikeus on yksin kuluttaja-asiamiehellä ja ryhmään kuuluminen edellyttää kuluttajalta erillistä ilmoittautumista. Kyseessä on siis opt-in-tyyppinen julkinen ryhmäkanne. Elinkeinoharjoittajien väliset riita-asiat jäävät ryhmäkannelain ulkopuolelle, vaikka riita-asia muuten täyttäisi ryhmäkannelain vaatimukset.

Ryhmäkannelain 2 §:n mukaan asia voidaan käsitellä ryhmäkanteena, jos:
useilla henkilöillä on samaa vastaajaa vastaan vaatimuksia, jotka perustuvat samoihin tai samankaltaisiin seikkoihin;
asian käsittely ryhmäkanteena on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon ryhmän koko, asiassa esitettävien vaatimusten sisältö ja asiassa esitettävä todistelu; sekä
ryhmä on riittävän täsmällisesti määritelty.

Ryhmäkanteiden käsittely on keskitetty Helsingin käräjäoikeuteen (3 §). Haastehakemuksen käsittely on ryhmäkanneasioissa kaksivaiheinen: tuomioistuin ottaa ensin kantaa ryhmäkanteen edellytyksiin ja ilmoittaa tästä kuluttaja-asiamiehelle, jonka tehtävänä on sen jälkeen ilmoittaa kanteen vireilletulosta ryhmän jäsenille (6 §), kerätä näiltä ilmoitukset ryhmään kuulumisesta (7 §) ja esittää yksilöidyt vaatimukset tuomioistuimelle täsmennetyssä haastehakemuksessa (9 §).

Ryhmään ilmoittautunut jäsen on muodollisesti asianosaispiirin ulkopuolella. Lain 11 §:n mukaan hänet kuitenkin rinnastetaan asianosaiseen sovellettaessa riidan kohteen luovuttamista, tuomarin esteellisyyttä, oikeudenkäynnin vireilläolovaikutuksia, kanteiden yhdistämistä ja kuulemista koskevia oikeudenkäymiskaaren säännöksiä. Ryhmäkanteen johdosta annettu tuomio sitoo asianosaisten (kantajan eli kuluttaja-asiamiehen sekä vastaajan) lisäksi niitä, jotka ovat ilmoittautuneet ryhmän jäseniksi (16 §). Ryhmän jäsenillä on lisäksi itsenäinen muutoksenhakuoikeus ratkaisuun siinä tapauksessa, ettei kuluttaja-asiamies hae muutosta (18 §).

Mahdollisia ryhmäkanteiden aiheita voisivat olla esimerkiksi kuluttajille myydyn tavaran virhettä, kuluttajille myydyn palvelun sopimuksen tulkintaa koskevat, rahasto-osuuksien tai vastaavien sijoitustuotteiden myyntiä tai markkinointia koskevat riita-asiat.

Suomessa ei ole nostettu ryhmäkanteita 31.12.2024 mennessä.

Ryhmäkanteen laajentaminen
Ammattiyhdistysliike ajaa ryhmäkanneoikeutta työelämäänkin. Kansantaloustieteen emeritusprofessori Vesa Kanniaisen mukaan ryhmäkanteen tulisi ulottua laittomien lakkojen ulkopuolisille aiheuttamiin vahinkoihin, koska näissä usein vahingonkärsijöinä on jopa tuhansia tavallisia kansalaisia ja erillisten oikeudenkäyntien kulut olisivat kohtuuttoman suuret henkilöä kohden. "Ryhmäkanteella laittomuutta vastaan", Vesa Kanniainen, professori, Helsingin yliopisto, Helsingin Sanomat 26.1.2011. Viitattu 29.1.2023.

 Katso myös 

 Ryhmävalitus

Lähteet

 Aiheesta muualla 
Ryhmäkannelaki (Finlex)

Luokka:Oikeudenkäynti
Luokka:Prosessioikeus

pt:Ação popular