Eridu

pienoiskuva|Eridun sijainti muinaisen Sumerin kartalla.

Eridu (, Eridug, )  nykyinen Tell abu Shahrain () oli muinainen sumerilainen kylä, myöhemmin kaupunki Etelä-Mesopotamiassa, nykyisessä Irakissa. Eridu kasvoi arkeologian mukaan jo 5. vuosituhannella ympäröiviä kyliä suuremmaksi monen tuhannen asukkaan keskukseksi, ja myös sumerilaisten legendojen mukaan ensimmäinen kuningas hallitsi siellä. Eridussa palvottiin Enki-jumalaa, joka oli maan ja veden jumala. Eridussa on kaivauksissa saatu selville se, että paikan temppeli kasvoi vuosituhansien saatossa tasaisesti yhä suuremmaksi, kun uusi temppeli rakennettiin aina entisen päälle. Tämä liittyi kaupungin väkiluvun kasvuun.

 Eridu 

Muinainen jo hylätty Eridun kaupunki on Etelä-Irakissa oleva nykyinen rauniokumpu Tell Abu Shahrain. Se on Etelä-Irakissa Dhi Qarin maakunnassa noin 315 kilometriä Bagdadista kaakkoon ja suunnilleen 180 kilometriä Basrasta länteen. Eridu on noin 30 kilometriä An Nasiriyahin kaupungista etelälounaaseen ja noin 30 kilometriä Ash Shyukista länsilounaaseen. Se sijaitsee paikassa 30° 48′ 34″ N 45° 59′ 31″ E eli 30.809532, 45.992031 Eridu noin 12 kilometriä muinaisesta Urin kaupungista lounaaseen.

Kaupunki oli Eufratin sivuhaaran varrella, ei meren rannalla ainakaan historiansa myöhemmässä vaiheessa.
Eridun nimi oli sumeriksi Eri.dugga (”hyvä kaupunki”) tai NUN.KI (”mahtipaikka”).

Eridun kylä perustettiin varhaisella Ubaid-kaudella ehkä jo noin 5850 eaa., viimeistään 5400 eaa. Tällöin varhainen asutus oli levittäytynyt Mesopotamian tulvatasangolle. Kylän asukkaat elivät muun muassa kasteluviljelyllä.

Eridu kasvoi nopeasti muutaman tuhannen asukkaan keskukseksi ja sinne rakennettiin temppeli. Se oli koostaan päätellen merkittävä keskus tuohon aikaan. Kylästä tuli Etelä-Mesopotamian suurin asutuskeskus. Sumerilainen kuningasluettelo mainitsee ensimmäisen kuninkaan Alulimin asuneen Eridussa. Alulimin poika oli sumerilaisten myyttien mukaana puolijumalana palvottu Adapa.

Ei silti olla varmoja, keitä Eridun esihistorialliset asukkaat olivat.

Sumerilaiset saapuivat Eriduun joko pohjoisesta tai Persianlahdelta, ehkä Dilmunista Bahrainin seuduilta.
Gwendolyn Leick on väittänyt Eridun kehittyneen kolmen kulttuurin kautta: Pohjoisesta saapui mutatiilitaloissa kasteluviljelyn tuonut Samarran kulttuuri, etelästä kaistalatoissa alkujaan asuneiden sumerilainen kalastukseen ja simpukan keräilyyn perustuva kulttuuri, ja aavikoilta ja aroilta seemiläinen paimentolaiskulttuuri. Nämä kulttuurit näkyisivät jo varhain kaupungissa.

Joidenkin tietojen mukaan Ubaid-kaudella ehkä noin 4000 eaa. Eridun ala oli 8–10 hehtaaria ja siellä asui noin 4 000 asukasta.

Erään arvion mukaan kaupungissa olisi asunut varhaisella Uruk-kaudella noin 3700 eaa. 6 000–10 000 asukasta. ja kaupungin ala 40 hehtaaria.

Kaupunkiin rakennettiin lopulta 400 × 100 metrin kokoinen muurien ympäröimä pyhä alue.

Kaupungin väkiluku romahti jo noin 2050 eaa., niihin aikoihin, jolloin Uus-Sumeri luhistui. Edelleen väestökato koetteli joskus vuosien 1800–1600 välillä eaa. Viimeinenkin asutus hävisi varmasti noin 600 eaa.

 Eridun temppelien kehitysvaiheita 
Eriduun rakennettiin varhain löydetyitä kalauhreista ja myöhemmistä kirjoituksieta päätellen luultavasti Enkille, alkujaan maan herralle, myöhemmin meren jumalalle pyhitetty temppeli.
Eridun temppeli oli nimeltään veden jumalalle Enkille pyhitetty E-abzu tai
E-engur-a,  Eridun zikkurat, porraspyramidi on Mesopotamian vanhin tunnettu temppeli.

Eridun temppelit XVI–VI rakennettiin noin 5000–3500 eaa. Eridun temppelit 6–18 (VI–XVIII) ovat Ubaid-kaudelta Uruk-kauden alku.. Ubaid-kaudella tapahtui temppelin koon kasvua mikä kertoo pappien vallan ja väestön kasvusta.http://history.missouristate.edu/mcooper/AncientCiv/Presentations/Prehistory%20in%20the%20Near%20East.ppt Varhaisimmat julkiset temppelit lienee rakennettu Samarraan ja Halafiin.

Eridussa näkyi erityisen selvästi muinainen temppelin koon kasvu.
Eridun suuri mutatiilinen temppeli, joka rakennettiin uudestaan aina 150–200 vuoden välein 13–17 kertaa vuoteen 2000 eaa.

Ubaid I-kaudella Eridun vaiheessa XV temppeli oli vain pieni huone, jossa oli alttari ja uhripöytä. Temppelin ala oli 8 × 6 metriä. Myöhemmin temppeliin rakennettiin kahden tasanteen päälle syvennyksin. Ubaid 2-vaiheessa temppelin koko alkoi selvästi kasvaa. Ubaidin vaiheissa 3–4 kerrostumissa XI–VI ilmestyi myöhemmin Mesopotamiassa tavallinen kolmiosainen pohjakaava seinäsyvennysten eli nishien kanssa. Ubaid IV:n temppeli tehtiin metrin korkuiselle tasanteelle.

Ubaid-kauden loppupuolella Eridun temppeli oli 10 × 20 metrin levyisellä ja 1 metrin korkuisella mutatiilisellä korokkeella.

Loppuvaiheessaan esidynastisella kaudella Eridun temppeli I oli jopa 8–12Milicua, Jose & Sureda, Joan, 1996, s. 196 kuva numero 355. metrin korkuisella korokkeella oleva suuri temppeli. Koroketta ympäröi noin 4–6 metrin korkuinen muuri.

Sumerilaisen temppelin koon kasvua oli myöhemmin nähtävissä muualla Eridun VII tason jälkeen muualla esim. Tepe Guranin kerrostumassa XIII ja Urukissa Uruk-kaudelle temppeli D ja valkoinen temppeli merkitsivät kehityksen huippua.Milicua, Jose & Sureda, Joan, 1996, s. 196..

 Numero Pohjan ala Kuvaus 19 XIX Pieni. Varhaisin, noin 5200 eaa. Ubaid I-kausi. 17 XVII 3,5 × 4,5  Pieni, kuin pieni talo, ei alttarisyvennystä. 16 XVI Pieni, mitoiltaan noin 3 × 2 metriä, siitä alkaa muuri ehkä isompaan rakennelmaan. Temppeli tavallaan normaalin talon tapainen, yksi pieni huone, jossa seinässä alttarisyvennys ja alttari, ja huoneen keskellä uhripöytä. Yhdellä seinustalla seinissä kiinni oleva neliömäinen pylväs. Pienen temppelitalon vieressä pieni pyöreä uuni.
Temppelin seinät ohuet, paksuus ehkä noin 20–25 cm. Seinäpilarien tukema muuriMilicua, Jose & Sureda, Joan, 1996, s. 296.. 15 XV  8 × 6 metriä Kooltaan kasvanut, monihuoneinen, noin 3 × 1,7 kertaa edellistä isompi. 14–12 XIV–XII  Näistä on jäänteitä vain vähän, Vastaa Hajji Muhammad- eli Ubaid 2-kautta, jolloin temppelien kasvu suuremmiksi alkoi. Temppelit 11–9 XI–IX 11 XI 15 metriä pitkä, 4 kertaa temppeliä XV pitempi, leveys ehkä noin 10 metriä Oli monihuoneinen, selvästi ympäristöstään erottuva. Vatsaa Ubaid 3-kautta, jolloin Mesopotamian vaikutus laajeni kauas. 9 IX Monihuoneinen, laaja. Ohuet seinät, paksuus noin 25 senttimetriä, joskus 50 senttimetriä. Suunnilleen saman kokoinen kuin edellinen ja muurin ympäröimä. Muurissa nishejä eli kiinni hitsautuneita pilareja. Temppelin mitat 7 × 10 metriä, muurin mitat 11,5 × 17 metriä. 8 VIII 21 × 12 metriä, 5,7 kertaa XVI:tä pidempi, 4 kertaa leveämpi Kolmiosainen tyypillinen myöhempien aikojen temppeli. Aikaisempaa paksummat seinät, paksuus noin 80 senttimetriä. Sisäpihan ympärillä lukuisia huoneita. Ubaidin jakso 4. 7 VII  18,5 × 13 metriä Temppeli oli matalalla korokkeella ja ehkä vastasi Uruk 3–4:ää. Paksut seinät, ison suorakaiteen muotoisen sisäpihan ympäröimiä pieniä huoneita. Vuosilta 4000–3700 eaa. Vastasi Ubaid 4:ää. 6 VI  23 × 12 m Koroke oli kaksi kertaa edellistä korkeampi. Noin vuodelta 3800 eaa. 5–4 V–IV  suuri IV:n koroke oli noin 1,8 kertaa VI:n koroketta korkampi. Vastasi Uruk-kautta. Noin 3500 eaa. vastaa Uruk 14–9,Gawra 11–10 3–2 III–II  noin 3200 eaa. vastaa Nippur 16–15 Uruk 8–4 

 Ajoituksen kanssa 
 Kerrostuma  Ajoitus eaa.  Ajanjakso  Koko (m)  huom XVIII  5300  –  3 × 0,3  Hirsiseinät XVII  5300–5000  –  2,8 × 2,8  Ensimmäinen cella XVI  5300–5000  Varhainen Ubaid  3,5 × 3,5  XV  5000–4500   Varhainen Ubaid  7,3 × 8,4  XIV  5000–4500    Varhainen Ubaid  –  Ei rakennetta XIII  5000–4500    Varhainen Ubaid  –  Ei rakennetta XII  5000–4500    Varhainen Ubaid  –  Ei rakennetta XI  4500–4000  Ubaid  4,5 × 12,6  Ensimmäinen koroketasanne X  4500–4000  Ubaid  5 × 13  IX  4500–4000  Ubaid  4 × 10  VIII  4500–4000  Ubaid  18 × 11  VII  4000–3800  Ubaid  17 × 12  VI  4000–3800  Ubaid  22 × 9  V  3800–3500  Varhainen Uruk  –  Vain koroketasanne säilynyt IV  3800–3500   Varhainen Uruk  –  Vain koroketasanne III  3800–3500   Varhainen Uruk  –   Vain koroketasanne II  3500–3200   Varhainen Uruk  –   Vain koroketasanne I  3200   Varhainen Uruk  –   Vain koroketasanne

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
Eridun kerrostumia

Luokka:Arkeologiset kohteet Irakissa
Luokka:Sumerin kaupungit
Luokka:Dhi Qar