Saksan osavaltiot

Saksa on liittotasavalta, joka koostuu kuudestatoista osavaltiosta. Saksan kielellä osavaltion virallinen nimitys on Land, ’maa’, joskin usein käytetään epävirallista (lakiteknisesti virheellistä) nimitystä Bundesland (’liittomaa’). Kolme maata käyttää nimitystä vapaavaltio (Freistaat): Baijeri (vuodesta 1919), Saksi (vuodesta 1990) ja Thüringen (vuodesta 1994). Lisäksi kaksi kaupungista muodostuvaa osavaltiota eli kaupunkivaltiota (Stadtstaat) viittaa nimessään hansaan: vapaa ja hansakaupunki (Freie und Hansestadt) Hampuri (vuodesta 1806) sekä vapaa hansakaupunki (Freie Hansestadt) Bremen (vuodesta 1806).

Koska Saksa on federalistinen valtio, osavaltioilla on laaja itsemääräämisoikeus.Saksan osavaltiot  Saksan Helsingin-suurlähetystö Jokaisella osavaltiolla on oma lainsäädäntö ja perustuslaki ja oma vaaleilla valittu parlamentti, maapäivät (Landtag). Osavaltion hallitusta (Landesregierung) johtaa pääministeri (Ministerpräsident). Liittovaltion tasolla osavaltioita edustaa liittoneuvosto (Bundesrat), jossa osavaltiot ovat edustettuina asukaslukuihinsa suhteutettuina.

Saksan nykyiset osavaltiot perustettiin suurelta osin vasta 1940-luvun jälkipuoliskolla, ja ne vastaavat vain osittain aikaisempia Saksan keisarikunnan ja Weimarin tasavallan aikaisia osavaltioita. Esimerkiksi silloisen Preussin alueet jakautuvat nykyisin moniin osavaltioihin. Saksan nykyiset osavaltiot muodostettiin vuosina 1945–1947 toisen maailmansodan neljän liittoutuneen eli Yhdysvaltojen, Neuvostoliiton, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan yhteisen sotilashallinnon päätösten mukaisesti. Saksan läntisillä miehitysvyöhykkeillä olleet osavaltiot yhdistyivät vuonna 1949 Saksan liittotasavallaksi. Badenin, Württemberg-Badenin ja Württemberg-Hohenzollernin osavaltiot yhdistettiin vuonna 1952 nykyiseksi Baden-Württembergin osavaltioksi. Saarland oli aluksi puoliautonominen ja liittyi vasta vuonna 1957 liittotasavaltaan. Saksan demokraattisen tasavallan alueella olleet viisi osavaltiota korvattiin vuonna 1952 neljällätoista piirillä. Hieman ennen Saksan jälleenyhdistymistä vuonna 1990 Saksan demokraattiseen tasavaltaan muodostettiin uudelleen osavaltiot, jotka sitten yhdistyivät liittotasavaltaan. Tällöin myös Berliinistä muodostettiin yksi liittotasavallan osavaltioista. Sodan jälkeen kaupunki oli ollut virallisesti neljän vallan miehityksessä, mutta käytännössä se oli jakautunut Itä-Berliiniin ja monin tavoin jo epävirallisesti osavaltioksi luokiteltuun Länsi-Berliiniin.

Luettelo Saksan nykyisistä osavaltioista

 Osavaltio Lippu Vaakuna Liittyi liittotasavaltaan Pinta-ala(km²) Väkiluku Väestö­tiheys(as./km²) Pää­kaupunki  Suurin kaupunki Posti­koodi Ala-Saksi 50px 50px 1949       Hannover  Hannover  NI Baden-Württemberg 50px 50px 1949       Stuttgart  Stuttgart  BW Baijeri  50px|border 50px 1949       München  München  BY Berliini 50px|border 50px 1990      kaupunkivaltio  kaupunkivaltio  BE Brandenburg 50px|border 50px 1990       Potsdam  Potsdam  BB Bremen 50px|border 50px 1949       Bremen Bremen  HB Hampuri 50px|border 50px 1949      kaupunkivaltio  kaupunkivaltio  HH Hessen 50px|border 50px 1949       Wiesbaden  Frankfurt am Main  HE Mecklenburg-Etu-Pommeri 50px|border 50px 1990       Schwerin  Rostock  MV Nordrhein-Westfalen  50px|border 50px 1949       Düsseldorf  Köln  NW Rheinland-Pfalz  50px 50px 1949       Mainz  Mainz  RP Saarland 50px 50px 1957       Saarbrücken  Saarbrücken  SL Saksi 50px|border 50px 1990       Dresden  Leipzig  SN Saksi-Anhalt 50px 50px 1990       Magdeburg  Halle  ST Schleswig-Holstein 50px|border 50px 1949       Kiel  Kiel  SH Thüringen  50px|border 50px 1990       Erfurt Erfurt  TH
Pinta-alat vuonna 2020 Saksan tilastokeskuksen mukaan.
Väkiluvut 31. joulukuuta 2023 Saksan tilastokeskuksen mukaan. Pyöristetty lähimpään täyteen tuhanteen, väentiheys laskettu pyöristämättömistä luvuista. Ei-saksalaisen (Nichtdeutsche) väestön valtakunnallinen osuus oli noin 15 prosenttia. Entisen Itä-Saksan alueen osavaltioissa Berliiniä lukuun ottamatta osuus oli huomattavasti keskiarvoa alempi. Väestöltään kaksi suurinta osavaltiota olivat keskiarvon tuntumassa.

 Katso myös 
 Saksan keisarikunnan osavaltiot

Lähteet

Aiheesta muualla

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit