Suomen Kuurosokeat

Suomen Kuurosokeat ry on suomalainen kuurosokeiden ja vaikeasti kuulonäkövammaisten asioita ajava yhdistys. Yhdistys valvoo heidän oikeuksiaan, tuottaa palveluja, järjestää yhteistä toimintaa ja toimii kuurosokeusalan asiantuntijana. 

Yhdistyksen toiminta-ajatuksena on ”kuurosokeiden omaehtoinen, itsenäinen ja hyvä elämä tasavertaisessa yhteiskunnassa”. Suomen Kuurosokeat ry.  (Viitattu 23.2.2021)

Yhdistys on perustettu vuonna 1971.  

Yhdistyksen jäseniin kuuluu kuurosokeita ja heidän omaisiaan, mutta ääni- ja päätäntävalta on kuurosokeilla varsinaisilla jäsenillä. Vuoden 2020 lopussa yhdistyksen jäsenmäärä oli 422 henkilöä. Jäsenyydestä riippumatta järjestön palvelut ovat avoimia kaikille vaikeasti kuulonäkövammaisille ja kuurosokeille.

Yhdistyksen keskustoimisto sijaitsee Kuurosokeiden toimintakeskuksella Tampereen Hervannassa. Toimintakeskus on valmistunut vuonna 1983.

Suomen Kuurosokeat on SOSTEn jäsenjärjestö.

Suomen Kuurosokeat saa toimintaansa rahoitusta Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukselta (STEA) sekä Kelalta, kunnilta, sairaalalaskutuksesta, vuokrista ja muun oman toiminnan tuotoista. 

 Taustaa 
1970-luku

Kuurosokeiden määrää ryhdyttiin selvittämään ja silloinen Sokeain Keskusliitto perusti ensimmäisen kuurosokeiden huoltosihteerin toimen. Suomen Kuurosokeat ry:n perustava kokous pidettiin 16.12.1971.

1980-luku

Yhdistykselle palkattiin RAY:n rahoituksella ensimmäinen työntekijä, toiminnanjohtaja Inger Lindgren. Jyväskylään perustettiin Lasten Keskus ja Tampereelle valmistui palvelutalo, Kuurosokeiden Toimintakeskus 1983. 

Pohjoismainen kuurosokeuden määritelmä julkaistiin 1980 ja vammaispalvelulaki astui voimaan 1987.

1990-luku

Tietokoneiden yleistyminen ja sisäkorvaistutteet paransivat tiedonsaantia. Viittomakielen tulkkikoulutus muuttui ammattikorkeakoulututkinnoksi.

2000-luku

Toimintojen keskittäminen ja Toimintakeskuksen alueelle rakentaminen ovat olleet painopistealueita. Vuosi 2021 on yhdistyksen 50-vuotisjuhlavuosi. 50-vuotisjuhlavuoden suojelijana toimi tasavallan presidentin puoliso Jenni Haukio. Yhdistyksen historiikki valmistuu syksyllä 2021 Jenny ja Antti Wihurin rahaston tuella.

+Puheenjohtajat1971–1975Inger Lindgren1975–1978Ossi Jalo1978–1979 Paavo Korhonen1979–1984 Marja-Leena Mielityinen (Avila)1984–1986Ulla Kungas (Tikkanen)1986–1997 Pirkko Virtanen1997–1999 Raimo Korpela2000–2001 Seppo Jurvanen2002–2005Ulla Kungas2006–2007Tuula Hartikainen2008–2016Seppo Jurvanen2016–2021Tuula Hartikainen2022-Timo Lehtonen
+Toiminnanjohtajat1980–1985 Inger Lindgren1985–1994Kaija Salekari1994–1999Elisa Mikkola1999–2002 Eirik Julin2003–2020 Kai Leinonen2021–Risto Hoikkanen

 Yhdistyksen organisaatio 
Suomen Kuurosokeat ry:n hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja viisi muuta jäsentä. Jäsenistö käyttää ylintä päätäntävaltaa kahdessa vuosikokouksessa: syys- ja kevätkokouksessa. Syyskokous valitsee hallituksen jäsenet. Puheenjohtaja valitaan joka toinen vuosi.

Hallituksen alaisuudessa toimii yhdistyksen toiminnanjohtaja, joka vastaa järjestötoiminnasta ja kuntoutus- ja asumispalveluista. Lisäksi yhdistyksen toimintojen toteuttamisesta vastaavat johtoryhmä, järjestöryhmä (JÄP) ja kuntoutumis- ja asumispalveluryhmä (KAP). Yhteensä yhdistyksen palveluksessa työskentelee noin 100 henkilöä. 

 Yhdistyksen toiminta 
Toiminta jakaantuu jäsen- ja  järjestöpalveluihin, kuntoutumis- ja asumispalveluihin sekä tukitoimintoihin.

Yhdistyksellä on Tampereen lisäksi aluetoimistot myös Helsingissä, Oulussa, ja Jyväskylässä. Aluetoimistojen palveluasiantuntijat opastavat ja neuvovat kuurosokeita ja kuulonäkövammaisia erilaisiin palveluihin tai apuvälineisiin liittyvissä asioissa ja ohjaavat heitä vertaistuen ja yhdistyksen toiminnan pariin. 

Järjestötoimintaan kuuluvat olennaisesti vaikuttaminen ja oikeuksienvalvonta, kokemusasiantuntijoiden kouluttaminen ja kansainvälinen yhteistyö. Järjestö toteuttaa kuurosokeille ja kuulonäkövammaisille voimavaroja vahvistaa toimintaa, kuten leirejä, kursseja, alueellista ja valtakunnallista  kerhotoimintaa ja tapahtumia valtakunnallisesti  Vuonna 2025 kerhoja toimii 12 kappaletta ja ne ovat jäsenten itsensä vapaaehtoistyönä ohjaamia.

Alueellisesti järjestetään ryhmämuotoisia kursseja. Kuurosokeiden Toimintakeskuksessa Tampereella toteutetaan kuntoutumis- ja asumispalveluja. Kuntoutus tuottaa yksilöllisiä kuntoutuspalveluja kuurosokeille ja kuulonäkövammaisille aikuisille ja lapsille.

Asumisen palveluissa tuotetaan asiakkaan elämäntilanteen huomioivaa ammattitaitoisesti toteutettua palveluasumista turvallisessa asuinympäristössä. Palvelukokonaisuus pohjautuu asiakkaan päivittäisiin tarpeisiin.

Pirkanmaalaisilla viittomakielisillä ja kuulonäkövammaisilla on mahdollisuus saada kotipalvelua. Kotipolku toimii asiakkaiden omissa asuin- ja toimintaympäristöissä. Palvelussa huomioidaan asiakkaiden elämäntilanne, aistirajoitteet ja yksilöllinen kommunikaatio. 

ICT-palvelut palvelee kuurosokeita ja kuulonäkövammaisia valtakunnallisesti sopivien digitaalisten järjestelmien ja apuvälineiden valinnassa, hankinnassa, käytön tuessa ja opastuksessa. Tällä tavoin tuetaan kuurosokeiden ja kuulonäkövammaisten henkilöiden mahdollisuuksia tiedonsaantiin, sosiaaliseen kanssakäymiseen ja sähköisten asiointipalvelujen käyttöön. 

Yhdistyksen kommunikaatiopalvelut kouluttaa, ohjaa ja kehittää kommunikaatiomenetelmiä kuurosokeiden ja kuulonäkövammaisten sekä heidän lähipiirinsä viestinnän avuksi sekä tuottaa materiaalia. Kommunikaatiopalvelujen toiminta on valtakunnallista. 

Yhdistyksen viestintäyksikkö julkaisee järjestölehti Tuntosarvea. 

Suomen Kuurosokeat ry tekee yhteistyötä aistivammaisten ja sosiaali- ja terveysalan toimijoiden kanssa, osallistuu eri ministeriöiden työryhmiin ja on jäsenenä kuurosokeusalan kansainvälisissä verkostoissa. Yhdistyksen vuotuiset yleisötapahtumat ovat kansainvälinen kuurosokeuspäivä 27.6., joka on Helen Kellerin syntymäpäivä, ja Euroopan kuurosokeiden päivä 22.10.

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset potilas- ja vammaisjärjestöt
Luokka:Kuulovammaisuus
Luokka:Näkövammaisuus