Kannuksenpyörä

Kannuksenpyörä eli pykäläristi on kahdeksansakarainen tähti- ja ristikuvio. Kuvio on ollut käytössä useissa kulttuureissa, muun muassa monilla suomalais-ugrilaisilla kansoilla. Suomessa sen yleensä näkee eräissä kuntavaakunoissa, perinteisenä ryijyjen ja muiden käsitöiden koristeena sekä karjalaisen naimattoman naisen perinteisessä päähineessä säppälissä. Eritoten Pohjois-Hämeessä suosittiin kannuksenpyörää ryijyissä. Esimerkiksi Kansallismuseossa on 1700-luvulta peräisin oleva ryijy, jossa on kannuksenpyöriä. Toisaalta Suomen käsityön museossa on 1700-luvun lopulta peräisin oleva kannuksenpyörin kuvioitu ryijy, joka voi olla peräisin Karkusta. Kuvio tunnettiin siis muuallakin kuin Hämeessä. 

Kannuksenpyörä on virolaisten tärkein kansanperinteen symboli, jolla on uskottu olevan kantajansa henkeä ja sielua suojelevia ominaisuuksia ja josta on useita erilaisia muunnelmia, joiden sisässä voi olla esimerkiksi ruutuja. Merkkiä on arveltu käytetyn virolaisten keskuudessa jo esikristilisellä ajalla. Viron kielessä merkki tunnetaan nimellä kaheksakand (suom. 'kahdeksankanta') ja Muhu mänd. Merkki on ollut erityisen suosittu Etelä-Virossa, ja võrolaisilla sen nimi on katsakiri tai katsaharo ja katsakand. Se on myös muun muassa Udmurtian ja Mordvan tasavaltojen ja võrolaisten lipuissa sekä Karjalan, Udmurtian ja Mordvan tasavaltojen vaakunoissa, joissa se kuvaa aurinkoa. 

Geometrinen nimitys kuviolle on oktagrammi eli kahdeksankanta. Kuvion säännöllisen muodon voi piirtää yhdellä kynänvedolla kahdeksalla janalla nostamatta kynää alustasta.

 Alkuperä 

Kuten monen muunkin kansanperinteisen kuvion, myös kannuksenpyörän alkuperä on hämärän peitossa. Koptilaiskristittyjen tiedetään käyttäneen kuviota tekstiileissä 600-luvulla.

Suomalais-ugrilaisten kansojen käytössä kannuksenpyörä on monesti merkinnyt aurinkoa. Liettualaisten auseklis on vastaava symboli. Pitsikoristeissa se on tunnettu myös Aunuksen aitana. Norjalaisessa neulontaperinteessä kuvio tunnetaan selbunruusuna, mutta myös latvialaiset pitävät sitä omanaan.



 Kuvion käyttö 
Kannuksenpyörä esiintyy Fotografiska-museoiden ja Tieteellisten seurain valtuuskunnan Tiedekirja-kirjakaupan tunnuksissa. Kuvio on keskeinen Kalevala Korun Annansilmä-korussa, jonka on suunnitellut korujen ensimmäinen pääsuunnittelija Germund Paaer. Sukukansojen ystävät ry käyttää kannuksenpyörää osana tunnustaan. Kannuksenpyörä on myös osa Muhoksen Tupussa sijaitsevaa isovihan orjaleirin muistomerkkiä. Kuvio esiintyi Kansainvälisen suomalais-ugrilaisten opiskelijoiden konferenssin tunnuksessa vuonna 2024. 

 Suomalais-ugrilaisissa käsitöissä 
Kuviota on käytetty Suomessa muun muassa käsitöiden aiheena, esimerkiksi ryijyissä ja vaatteissa, kuten lapasissa. Mordvalaisilla sitä on käytetty naisten paidoissa ja helminauhoissa. Mareilla ja tverinkarjalaisilla sitä on käytetty naisten päähineissä. Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit (suom. 'Viron kansantaiteen ja käsityön liitto') ylläpitää paikallista kansallista käsityökulttuuria Virossa. Sen kansallispuvuista vastaava alaliitto Eesti rahvarõivad käyttää tunnuksessaan kannuksenpyörää.

 Heraldiikassa 

 Vaakunoita Suomesta 

 Lippuja ja vaakunoita 

 Muussa käytössä 

 Katso myös 

 Aurinkopyörä
 Hakaristi Suomessa
 Hannunvaakuna
 Kuusikanta
 Maltanristi
 Marin tasavallan lippu
 Pentagrammi eli viisikanta
 Tähti
 Ukkosmerkki

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Sisä-Savon kansalaisopisto: Ryijyn historiaa 
 Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä: Käspaikka 
 Käspaikat – elämänpuita ja ruusunkukkia Osa II: kirjontaa, pitsiä ja revinnäistä 

Luokka:Ristisymbolit
Luokka:Kristilliset symbolit
Luokka:Pakanalliset symbolit
Luokka:Tähtisymbolit