Saamen lippu

Symboliikka 
Saamen lipun värit tulevat saamenpuvuissa käytetyistä väreistä. Lipun kuva-aihe tulee noitarummusta ja Ruotsin saamelaisen Anders Fjellnerin runosta Biejjie-baernie eli Auringonpojat. Runossaan Fjellner kuvaa saamelaisia auringon pojiksi ja tyttäriksi. Ympyrän punainen osa kuvaakin aurinkoa ja sininen osa kuuta. Saamelaisissa noitarummuissa aurinko on puolestaan tärkein kuvio, ja se esiintyy keskellä useimpia rumpuja.

 Historia 
pienoiskuva|Persenin lippuehdotus
Yksi ensimmäisistä ehdotuksista saamelaisten lipusta tuli taiteilija Synnøve Persenilta vuonna 1977. Hän innostui suunnittelemaan lipun Färsaarilla vierailtuaan ja Färsaarten lipun nähtyään. Hän piti siitä, kuinka ylpeästi färsaarelaiset puhuivat kodistaan, ja halusi saamelaisille oman tunnuksen. Persenista tuntui siltä, ettei hänen maallaan ollut värejä ilman lippua. 1970-luvun loppupuolella saamen lipuksi tehtiin muitakin lippuehdotuksia, mutta Persenin lippu nousi suosituimmaksi. Sitä käyttivät ensimmäistä kertaa Alattio-Kautokeinon vesivoimalan ja padon vastustajat, ja lippu ruokki tuolloin Norjan saamelaisten kansanliikettäNäkkäläjärvi, Klemetti: "Saamen lippu - yleissaamelaisen tietoisuuden vahvistaja". Teoksessa Siiddastallan: Siidoista kyliin, s. 20–21. Toimittaneet Jukka Pennanen & Klemetti Näkkäläjärvi. Pohjoinen, 2000...

Persenin lipun värit tulivat pohjoissaamelaisten kansallispuvun eli gáktin väreistä. Saamelaiset eivät kuitenkaan kokeneet, että se kuvastaisi kaikkia saamelaisia. Saamelaisneuvosto käynnistikin 1980-luvulla suunnittelukilpailun, jonka voitti taiteilija Astrid Båhl. Lippu hyväksyttiin Åressa pidetyssä saamelaisten 13. pohjoismaisessa konferenssissa 15. elokuuta 1986. Samassa konferenssissa hyväksyttiin myös Sámi soga lávlla () -runon käyttö saamelaisten kansallislauluna. Uuteen lippuun oli lisätty myös vihreää, joka on yleinen väri etenkin eteläsaamelaisten saamenpuvuissa.

 Liputus 
pienoiskuva|Saamen lippu tangossa
Saamen lippua käytetään muiden kansallislippujen tavoin. Virallisia saamelaiskonferenssissa hyväksyttyjä liputuspäiviä saamelaisilla on 12, mutta lippua voi myös käyttää epävirallisesti erilaisten perhetapahtumien juhlistuksessa tai suruliputuksessa. Suomessa saamelaisalueen viranomaiset ja yhteisöt, kuten seurakunnat, liputtavat sekä saamen että Suomen lipuilla. 

Vuosina 1992 ja 1996 Helsingin ja Murmanskin saamelaiskonferensseissa valittiin kymmenen liputuspäivää. Vuoden 2017 Trondheimissä pidetyssä konferenssissa hyväksyttiin vielä kaksi liputuspäivää, eli Isak Saban ja Elsa Laula Renbergin syntymäpäivät. Liputuspäivät ovat saamelaisille tärkeiden tapahtumien ja instituutioiden perustamisen päivämääriä.

 Liputuspäivät 
 6. helmikuuta: Saamelaisten kansallispäivä
 2. maaliskuuta: Suomen saamelaiskäräjät perustettiin vuonna 1996
 22.  ja 28. maaliskuun välisenä sunnuntaina, marianpäivä, saamelaisten perinteinen juhlapäivä.
 20.  ja 26. kesäkuun välisenä lauantaina juhannuksen kunniaksi
 9. elokuuta: YK:n kansainvälinen alkuperäiskansojen päivä
 15. elokuuta: Saamen lipun hyväksymispäivä, lippu hyväksyttiin 1986
 18. elokuuta: Saamelaisneuvosto perustettiin vuonna 1956
 26. elokuuta: Ruotsin saamelaiskäräjät perustettiin vuonna 1993
 9. lokakuuta: Norjan saamelaiskäräjät perustettiin vuonna 1989
 9. marraskuuta: Saamelaisvaltuuskunta perustettiin vuonna 1973
 15. marraskuuta: Isak Saban syntymäpäivä
 29. marraskuuta: Elsa Laula Renbergin syntymäpäivä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 



Luokka:Saamelainen kulttuuri
Luokka:Liput
Luokka:Suomen liput