Pariisit

Pariisit () olivat Seinejoen keskijuoksun tienoilla asunut kelttiläisheimo toisen vuosisadan eaa. puolivälistä Rooman valtakunnan aikoihin. Heidän tärkeimpiä kaupunkejaan oli keskellä jokea sijainneelle saarelle – nykyinen Île de la Cité – rakennettu Lutetia Parisiorum. Castrén ja Pietilä-Castrén 2000, s. 404 Latinan sana Lutetia merkitsi suunnilleen 'Asumus keskellä virtaa'. Roomalaisten saapuessa alueelle pariisit olivat jo kyllin vauraita ja kehittyneitä lyömään omia kultakolikoitaan. Julius Caesar kirjoitti vuonna 52 eaa., että pariisit polttivat mieluumin kaupunkinsa kuin antautuivat roomalaisille. Svessionien kanssa pariisit osallistuivat Vercingetorixin johtamaan kapinaan vuonna 52 eaa.Gallian sota 75–76 s. 369–371

Ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Lutetiasta oli jo tullut täysin roomalainen kaupunki, joka oli laajentunut Seinen vasemmalle rannalle. Kaupungissa oli tuolloin roomalaistyyliset suorat kadut ja julkisia rakennuksia, kuten forum, useita kylpylöitä sekä amfiteatteri. Seinen rannalla oleva asutus tuhottiin 200-luvun puolivälissä, ja asukkaat vetäytyivät turvaan saarelle, jonka ympärille rakennettiin kivimuuri. Tätä kaupunkia ryhdyttiin jo 300-luvun alussa kutsumaan Pariisiksi pariisien heimon mukaan.

 Britannian ja Gallian parisit 
Britanniassa asui brittiheimo parisit. On mahdollista, että Britannian parisit ja Gallian pariisit olivat saman kelttiläisen kantaheimon kaksi eri haaraa, joista toinen asettui Galliaan ja toinen Britanniaan.

Lähteet
Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .
Gaius Julius Caesar: Gallian sota. Suomentanut Gunnar Rancken. Hämeenlinna: Karisto oy, 2000. . 
 Viitteet 

Luokka:Kelttiläiset kansat