Axel Gabriel Ingelius

Axel Gabriel Ingelius (26. lokakuuta 1822 Säkylä – 2. maaliskuuta 1868 Uusikaupunki) oli suomalainen säveltäjä, kirjailija ja musiikkikriitikko. 

 Henkilöhistoria 
Ingeliuksen vanhemmat olivat filosofian tohtori, kirkkoherran apulainen Nils Mikael Ingelius ja arkkiatri Gabriel von Bonsdorffin tytär Anna Katarina. Ingelius tuli ylioppilaaksi 1839 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1843. Hän kirjoitti väitöskirjaksi kreikkalaisen Aiskhyloksen murhenäytelmän ruotsinkielisen käännösversion, mutta se hylättiin keväällä 1846, koska Ingelius oli kieltäytynyt korjaamasta väitöskirjasta löytynyttä virhettä. Vuodesta 1847 lähtien hän antoi tunteja Turun yläalkeiskoulussa. 

Maaliskuussa 1868 hän osallistui Uudenkaupungin lähistöllä Salmen kartanossa järjestettyihin juhliin paikalle kutsuttuna pianonvirittäjänä. Fyysisesti heikossa kunnossa ollut säveltäjä lähti kotiin muita vieraita aikaisemmin ja pari päivää myöhemmin hänet löydettiin lumihangesta hypotermiaan kuolleena.

Ingelius oli vuodesta 1852 lähtien naimisissa Maria Kristina Lindmarkin kanssa, tämän kuolemaan vuoteen 1866 saakka. Heidän vanhin lapsensa oli opettaja, lehtimies ja säveltäjä Hugo Ingelius. Toivo Haapanen ym. (toim.): Musiikin tietokirja, s. 196. Helsinki: Otava, 1948.  

Vuonna 2005 ilmestyi Jukka Sarjalan kirjoittama Ingeliuksen elämäkerta Poeettinen elämä.

Ingelius on haudattu Uudenkaupungin uudelle hautausmaalle.http://www.vakkamedia.fi/050307d.htm

 Ura musiikkikriitikkona 
Ingeliuksen kirjallinen tuotanto on vaipunut unohduksiin ja samoin on käynyt sävellyksille muutamia yksinlauluja lukuun ottamatta. Sen sijaan Ingeliuksen toiminta musiikkiarvostelijana ja poleemikkona oli historiallisesti merkittävää. Häntä on sanottu Suomen ensimmäiseksi varsinaiseksi musiikkikriitikoksi. Ingelius kirjoitti nimimerkeillä agis, 3el, elg, A.G.I-s ja m.s. musiikkiarvosteluja, erilaisia artikkeleita sekä kertomuksia moniin lehtiin, kuten Borgå Tidning, Eos, Helsingfors Tidningar, Morgonbladet, Åbo Tidningar ja Åbo Underrättelser. Aktiivisin kritiikin kirjoitusaika keskittyi 1840- ja 1850-luvuille. Ingelius tuli 1840-luvun jälkipuoliskolla musiikkiarvostelijan roolissaan tunnetuksi tarkkana satsiteknisten virheiden etsijänä ja korjaajana, "kvinttimetsästäjänä", kuten hän ironisesti luonnehti itseään. Niin ikään hän ei säästellyt sanojaan, jos ei pitänyt jostakin musiikista.Jukka Sarjala, Kansallisbiografia, SKS, julkaistu 1.3.1998. Viitattu 1.8.2008.  Åbo Tidningar -lehden toimittajana Ingelius työskenteli 1856.

 Taiteellinen tuotanto 
Ingelius piti useita omia konsertteja. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu muun muassa N. H. Pinellon tekstiin tehty ooppera Junkerns förmyndare (1853), tiettävästi ensimmäinen suomalainen sinfonia (1847), näyttämömusiikkia sekä kymmeniä yksinlaulukappaleita, joiden ensimmäisen kokoelman Ingelius julkaisi jo 20-vuotiaana. Hän julkaisi myös muutamia romaaneja, joista merkittävin on Suomen ensimmäisenä kauhuromaanina pidetty Det gråa slottet. Se on sittemmin suomennettu useaan otteeseen nimellä Harmaa linna, viimeisin käännös julkaistiin vuonna 2009. Ingelius kirjoitti lisäksi novelleja sekä näytelmän Biskop Henrik och Bonden Lalli.

 Kirjallisia teoksia 
 Granriskojan (1849), romaani
 Det gråa slottet (1851)
 Guvernanten Celias minnen (1852)
 Brokiga blad. 1 häftet (1853), novelleja
 Brokiga blad. 2 häftet (1853), novelleja
 Vintergrön – poetisk kalender för år 1854 (1853)
 Flickorna på Drottningholm (1853)
 Bruno (1853)
 Karttublommans bröllop (1854), näytelmä
 Heinolablomman: romantisk berättelse (1856)
 Biskop Henrik och Bonden Lalli, näytelmä

Sävellyksiä
Ingeliuksen sävellyksiä ovat muun muassa:
 Ooppera Junkerns förmundera (1853)
 Musiikkia näytelmään Bergets gosse
 Sinfonia (1847)
 Alkusoitto näytelmään Biskop Henrik och Bonden Lalli, sovitettu myös pianolle
 Useita kymmeniä yksinlauluja (oman ilmoituksensa mukaan 75), julkaistu muun muassa vihkoina Åtta sånger vid piano (1843), Smärre sånger vid piano (1846 ja 1848), Trenne dikter satta i musik (1847), Sex sånger ur Fänriks Ståls sägner (1852) ja Cypress-sånger (1857)

 Lähteet 
 Suomen säveltäjiä, osa I (toinen painos, 1965), WSOY, toimittanut Einari Marvia.

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Vapaasti ladattavia Axel Gabriel Ingeliuksen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta. 

Luokka:Suomalaiset taidemusiikin säveltäjät
Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat
Luokka:Suomalaiset kauhukirjailijat
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Suomalaiset musiikkikriitikot
Luokka:Vuonna 1822 syntyneet
Luokka:Vuonna 1868 kuolleet