Victor Westerholm

Victor Axel Westerholm (4. tammikuuta 1860 Turku – 19. marraskuuta 1919 Turku) oli suomalainen taidemaalari ja professori, jota usein kutsutaan viimeiseksi Düsseldorfin koulun käyneeksi taiteilijaksi. Hän toimi Turun taidemuseon johtajana eli intendenttinä ja perusti Ahvenanmaalle Önningebyn taiteilijasiirtokunnan.

 Opinnot ja taiteellinen työ 
pienoiskuva|100px|Maalaamassa vuonna 1907.
Westerholm opiskeli Suomen Taideyhdistyksien piirustuskoulussa Turussa 1869–1879. Jatkokoulutus ulkomailla kuului ajan tapoihin. Westerholmia on sanottu viimeiseksi Düsseldorfin koulun käyneeksi. Hän opiskeli ensin Düsseldorfin taideakatemiassa 1870- ja 1880-luvuilla, Saksan jälkeen myös Pariisissa.

Westerholm debytoi taiteilijana vuonna 1876. Hän osallistui melko harvakseltaan ulkomaisiin näyttelyihin vaikka hän oleskeli runsaasti ulkomaisissa alan kouluissa. Hänen nuoruusaikainen esikuvansa oli Werner Holmberg, jonka jalanjäljissä hän oli Düsseldorfiinkin lähtenyt. Westerholmin taidetta vuosina 1881–1886 leimasi ulkoilmarealismin taidesuunta. Tässä suuntauksessa kuvattiin tarkasti luontonäkymiä kulloistakin säätilaa myöten. Erityisesti Westerholmin työ Eckerö postbrygga (1885) ilmentää tätä. Düsseldorfissa omaksuttu ateljeetyyli alkoi kuitenkin jäädä sivuun, kun Ranskan matkalla 1882 saadut vaikutteet veivät Westerholmia impressionismiin. Impressionisminen maalaus Björkhage (1888) nosti Westerholmin Suomen taiteen kärkikaartiin. Toisaalta se jäi tämän suunnan kokeiluksi, ja impressionismi ilmeni seuraavissa töissä vähäeleisemmin (niin sanottu tunnelmaimpressionismi). Vuodesta 1893 Westerholm siirtyi uusromantiikkaan, kuvaamaan Ahvenanmaata herooisin sävyin. Muutamaa vuotta myöhemmin hän kiinnostui Kymijoen ja muiden jokimaisemien kuvaamisesta erityisesti talviasussaan.

Victor Westerholm opetti Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Turussa 1880-luvulla ja oli koulun johtaja useamman vuosikymmenen ajan. Hänen oppilaitaan olivat muun muassa Wäinö Aaltonen ja Juho Rissanen. Hän oli myös Turun taidemuseon ensimmäinen intendentti vuosina 1891–1919.

Yksityiselämä
pienoiskuva|100px|Hilma Alanderin kanssa 1884
pienoiskuva|100px|Elin Danielson-Gambogin maalaama muotokuva Hilma-vaimosta
pienoiskuva|100px|Hilma-vaimon ja Greta-tyttären kanssa 1889
Vuonna 1885 hän meni naimisiin Hilma Alanderin kanssa. Heille syntyi tyttäret Greta 1886, Anna-Lisa 1890 ja Maja-Stina 1900 sekä pojat Torsten 1892 ja Ragnar 1902. Lapsista ainoastaan nuorin Ragnar seurasi isäänsä taiteilijan uralla mutta hänkin päätyi lopulta maanviljelijäksi.Kjell Ekström : Önningebykolonin - en bortglömd konstnärsgemenskap från landskapsmåleriets guldålder, Tidskriften Skärgård Årgång 24 Nr 4 / 2001 Vuoden 1919 syksyllä Victor Westerholm sairastui influenssaan, joka sitten muuttui keuhkokuumeeksi, joka koitui kuolemaksi marraskuussa.

 Teoksia 
Westerholmin teoksia omistaa muun muassa Ateneumin taidemuseo, Amos Andersonin taidemuseo, Hämeenlinnan taidemuseo, Turun taidemuseo, Lahden taidemuseo, Gösta Serlachiuksen taidemuseo ja Gyllenbergin taidemuseo.

 Huomionosoitukset 
I palkinto dukaattikilpailussa 1881
kultamitali taide- ja taideteollisuusnäyttelyssä Helsingissä 1885
I palkinto valtion maalauskilpailussa 1889 ja 1897
Hopeamitali Pariisin maailmannäyttelyssä, Ranska 1900
Professorin nimi ja arvo 1918 laajan elämäntyön ansiosta
Suomen Taiteilijaseuran kunniajäsenyys 1919
Nauvossa kiertävä luontopolku on saanut Victor Westerholmin mukaan nimen Westerholminpolku.
Turun Nättinummessa sijaitseva Westerholminkatu (Westerholmsgatan) on nimetty Victor Westerholmin mukaan.

 Katso myös 
 V. Westerholmin muotokuvahermi

Huomiolista


 Lähteet 

Kuvataiteilijat 1986. Suomen Taiteilijaseura, 1987,
Suomen kuvataiteilijat verkkomatrikkeli
Turun taidemuseo 
Ateneumin museo 

 Aiheesta muualla 


Victor Westerholm Valtion taidemuseon kokoelmissa.

Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Vuonna 1860 syntyneet
Luokka:Vuonna 1919 kuolleet
Luokka:Nauvon historia