Vehniä

Vehniä on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Vehniä sijaitsee valtatie 4:n varrella, lähellä Jyväskylän lentoasemaa. Vehniä on Laukaan läntisin kylä ja hieman erillään muista. Muu Laukaa sijaitsee korkeiden metsäisten mäkien takana ja kylään lyö leimansa läpi kulkeva nelostie. Vehniällä on oma kyläyhdistys, Vehniän kylätoimikunta, ja yli sadan oppilaan kyläkoulu. Kylässä asuu nykyisin lähes tuhat asukasta.

Kylän historiallinen keskus on Alasenjärven rannalla sijaitseva Vehniän kartano. Nykyään kylän keskuksena pidetään Vehniän kylätalo Himmaa tai Vehniän koulua. Kylällä toimii myös Vehniän baptistiseurakunta.

Vehniän kylän palveluita ovat muun muassa päiväkoti, hieroja, marjatila ja kampaaja. Vehniällä on toiminut aikoinaan samanaikaisesti neljäkin kauppaa, mutta nykyään kylällä ei ole ainuttakaan myymälää.

Vehniän naapurikyliä ovat Jyväskylän Tikkakoski, Uuraisten Jokihaara ja Hirvaskylä, sekä Laukaan Valkola.

Vehniällä sijaitsee yksi Suomen kolmesta Lidl-jakelukeskuksesta.

Joululaulujen Joulupuu on rakennettu ja Jouluyö, juhlayö sanoittaja Gustaf Oskar Schöneman oli syntyjään Vehniän kartanon poika.

 Historia 
Vehniän kylässä on ollut asutusta jo kivikaudella, ja siellä sijaitsevat Uuden-Hovilan, Vehniän ja Vierulan kivikautiset asuinpaikat. Tunnetuin vehniäläinen esine on Kansallismuseon kokoelmissa oleva tuhansia vuosia vanha Vehniän lusikka, jonka kuva oli jo ennen sotia useiden suomalaisten historiankirjojen sivuilla. Lusikan löysi torppari Tobias Flyktman vuonna 1903.

1500-luvun loppupuolelle saakka Vehniän alue oli erämaata. Kylän ensimmäinen vakituinen asukas oli Heikki Erkinpoika, joka otti alueen haltuunsa verokirjojen mukaan vuonna 1579. Vuonna 1627 Vehniästä tuli osa Laukaan seurakuntaa. 1600-luvun lopulla Vehniän kautta kulki kauppareitti. 1840-luvulle saakka kylän keskuksena toimiva Vehniän kartano oli hallinnollinen keskus ja siellä asui nimismiehiä monta vuosikymmentä. Laukaan alueen käräjät pidettiin kartanossa kahdeksankymmenen vuoden ajan, ja myös lääkäri sekä Laukaan ensimmäinen apteekki ovat toimineet kartanossa samoihin aikoihin.

1700-luvun puolivälistä alkaen Vehniän kartanon alaisuuteen alkoi syntyä torppia ja mäkitupia, joita oli enimmillään lähes sata. Vehniän kartanon maihin on kuulunut myös nykyinen Tikkakoski, jonka ensimmäisen teollisuusyrityksen perusti Vehniän kartanon isäntä Bror Karl Johan Schöneman eli kansan suussa "Herravaenoa" (Herravainaa).

Vuosien 1808–1809 Suomen sota ulottui myös Vehniälle, ja Vehniän kyläkirjan mukaan "Punavuoren mutkaan" on haudattu venäläinen upseeri Suomen sodan ajalta. 

Vehniän kansakoulu perustettiin vuonna 1896 pääasiassa myöhemmällä koulun tontilla asuneen Henriika Vehniäisen 4 000 markan suuruisen testamenttilahjoituksen turvin. Vuotta myöhemmin valmistunut vanha koulurakennus korvattiin uudella vuonna 1977. Vehniän ensimmäinen puhelinkeskus perustettiin vuonna 1930 ja sähköt kaksikymmentä vuotta myöhemmin. Vuonna 1939 kylän lähelle perustettiin lentokenttä. 1950-luvulla valmistunut nelostie halkaisi kylän kahtia, mutta toi samalla hyvät kulkuyhteydet lähikaupunkeihin. Vuonna 1973 pieni osa Vehniästä liitettiin Laukaasta Jyväskylän maalaiskuntaan Tikkakosken lentokenttää varten.Jyväskylän maalaiskunnan kirja, Jussi T. Lappalainen: Pitäjän synty ja aluemuutokset, s. 71

Vehniällä sattui 5. heinäkuuta 1974 linja-autoturma, jossa kuoli 12 hollantilaista turistia.Hollantilaisbussin ja rekka-auton yhteentörmäys Laukaan Vehniällä, Palontorjunta 1974:8 s. 364.

 Luonto 
Vehniän luonto on vaihtelevaa: kylää reunustavat korkeat mäet, joiden välissä on järviä ja viljelysmaata. Peruskallio on pääasiassa harmaata graniittia. Kylässä on kaksi merkittävää lehtoaluetta, Haapamäki ja Hirvasmäki, joista edellisessä kasvaa litorinakauden reliktinä metsälehmus. Muita kylän alueella kasvavia lehtokasveja ovat kevätlinnunherne, nurmikaunokki, mustakonnanmarja, lehtokuusama ja koiranheisi. Pelloreunoilla kasvaa näsiää ja "Mutkamäen alla notkossa" sekä "Puntalan Harjunmäen notkossa" kotkansiipeä. Kylän kasvillisuuteen kuuluvat myös kullero, koiranvehnä, metsäruusu (Alasen rannalla), rohtovirmajuuri, korpikaisla, juolukkapaju, korpialvejuuri, kangaskorte ja tervaleppä sekä aho- ja ketonoidanlukko. Isonviidan suolla kasvaa vaiveroa ja Hohonsuolla tunturikoivua; jopa harvinaista alppiniittyvillaa on kylän alueelta tavattu. Vesikasveja ovat myrkkykeiso, järvisätkin, ranta- ja terttualpi, vesikuusi, keltakurjenmiekka ja eri vitalajit; kämmekkäkasveista alueella kasvavat valkolehdokki, harajuuri, yövilkka ja kirkiruoho. Muita merkittävämpiä kylässä esiintyviä kasveja ovat mäkikuisma, kaarlenvaltikka, keltasauramo ja hirvenkello.

Vehniän kylän alueella sijaitsee järviä ja lampia, joista yhden rannalla on Laukaan kunnan ylläpitämä julkinen uimaranta. Myös Rajajärven rannalla sijaitsee entinen kunnan ylläpitämä uimaranta, mutta nykyään laituri ja puinen katos on viety sieltä pois. Vehniän järvillä kalastaminen on yleistä ja niistä löytyy monia eläin- ja vesikasvilajeja, joita yläpuolella luetellaan. Myös sinilevää on tavattu Vehniän järvien pinnoilla.

Luettelo Vehniän kylän alueella sijaitsevista järvistä ja lammista:
 Ahvenuslampi
 Akkalampi
 Alanen
 Heinälampi
 Iso-Hirvanen
 Kaletonlampi
 Karhulampi
 Koululampi
 Pohjois-Syväjärvi
 Pursikkolampi
 Rajajärvi
 Syväjärvi
 Vuorenlampi
 Vääränlampi
Listassa mainittujen vesistöjen lisäksi pieni osa Pientä-Hirvasta ulottuu Vehniän rajojen puolelle. Lisäksi vesistöt Pieni-Pitkä, Iso-Pitkä ja Pöykky sijaitsevat Vehniän ja Valkolan kylien rajalla.

 Lähteet 
"Se on issoa peliä" : Vehniän kyläkirja. Vehniän kylätoimikunta, 1994. 

Viitteet

Aiheesta muualla
Vehniän kylä

Luokka:Laukaan kylät