Kuusa

Kuusa, harvemmin Kuusaa, on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Kylässä on noin 450 vakituista asukasta 170 taloudessa. Kuusa sijaitsee Saraaveden (Saraveden) ja Vatianjärven välisen Kuusankosken ympärillä, jonka kohdalla maantie, rautatie sekä Keiteleen kanava sulkuineen leikkaavat toisensa. Kuusa valittiin Suomen vuoden kyläksi vuonna 2004.Kuusan kyläsuunnitelma ja kyläesite 2013 , Kuusan Kipinä kyläseura ry. Viitattu 13.7.2014.

Kuusa ei ole ollut rekisterikylä, vaan sijaitsee Pellosniemen, Laukkavirran, Haapavatian, Petruman ja Kuusveden rekisterikylien raja-alueella.Luokomaa 2005, s. 22.

 Historia 
Usean rekisterikylän alueella sijaitseva Kuusan asutus alkoi muodostua 1700-luvun loppupuolella. Haapavatian kylän ensimmäiset talot Kuusan alueella olivat Saarikko ja Itälahti, jotka syntyivät vuonna 1780 Peuran kantatalon jakautuessa neljään osaan. Saarikko jakautui Ylä- ja Ala-Saarikoksi vuonna 1841, Itälahdesta puolestaan erotettiin Rantala vuonna 1843.Luokomaa 2005, s. 62-63. Laukkavirran osan ensimmäiset talot olivat Keskinen ja Karhila eli myöhemmät Kuusanmäki ja Hietala, jotka erotettiin Ränssintaipaleella sijaitsevasta Pellisestä vuonna 1823.Luokomaa 2005, s. 84. Pellosniemen osan ensimmäinen talo oli Laukaan pappilan Mikkolan torppa eli myöhempi Koskelan torppa. Se sijaitsi alun perin nykyisen kirkonkylän alueella, mutta siirrettiin kauemmaksi pappilasta Kuusaankosken lähelle 1890-luvulla.Luokomaa 2005, s. 87. Petruman kylän puolelle Finnin talon maille perustettiin vuonna 1872 Varjolan talo,Luokomaa 2005, s. 91. Kuusveden kylän osan ensimmäinen talo oli KattalaLuokomaa 2005, s. 95..

Sahateollisuuden kasvaessa uittotoiminta Laukaassa alkoi 1830-luvulla. Kuusaankosken kautta puuta kuljetettiin etenkin Haapakosken (Vaajakosken) sahalle. Vuonna 1838 insinöörikapteeni Karl Robert Westling oli perustamassa sahaa Kuusaankoskelle, jolloin Kuusantaipaleeseen olisi myös kaivettu kanava. Suunnitelma ei toteutunut, mutta kylä kuitenkin kasvoi sijaintinsa ansiosta. Kylän nykyinen keskus alkoi muodostua 1870-luvulla.Luokomaa 2005, s. 205-206.

Vuonna 1890 Päijänteen ja Keiteleen välille alettiin suunnitella rautatietä, jolloin myös Kuusaan ehdotettiin pysäkin perustamista. Jyväskylä–Suolahti-rautatien valmistuttua vuonna 1898 Kuusaan perustettiin rautatieasema. Kuusaankoskeen rakennettiin vesivoimala vuonna 1924, josta Kuusan asema sekä Haapavatian ja Petruman kylät saivat sähkönsä.Kuokkanen 1983, s. 285. Henkilöliikenne asemalla lopetettiin 1980-luvulla.Luokomaa 2005, s. 104-109.

 Palveluita 
Kuusan merkittävimpiä matkailukohteita ovat Kanavateatteri ja tilaustoimintaan keskittynyt matkailutila Varjola. Varjola on perustettu 1800-luvun loppupuolella, ja sen ensimmäinen isäntä toimi samalla viereisen Kuusaankosken uittopäällikkönä. Varjola toimi aktiivisena maatilana aina 1990-luvulle saakka.

Paikallinen Kuusan koulu järjestää opetusta vuosiluokille 1–6. Koulu perustettiin kansakouluna vuonna 1910 Yläsaarikon tilan maille, kun vanha Haapavatian koulupiiri jaettiin kahtia läntiseksi Valkolan piiriksi ja itäiseksi Kuusan piiriksi. Alun perin Kuusan kansakoulussa toimi pelkkä yläkoulu, alakoulu aloitti vasta vuonna 1940.Kuokkanen 1983, s. 490-492. Alkuperäinen koulurakennus korvattiin uudella vuonna 1957. Laukaan kansakoulut muutettiin peruskouluiksi vuonna 1974.Luokomaa 2005, s. 137-138.

Vuonna 1905 Saarikon tilan maille perustettiin kutomakoulu, joka siirrettiin vuonna 1925 Petäjävedelle. Samana vuonna Keski-Suomen maanviljelysseura osti Saarikon ja Finnin-Uudentalon tilat karjanhoitokoulun perustamista varten. Koululla oli maata yhteensä 260,83 hehtaaria, päärakennuksena käytettiin kutomakoulun rakennusta 1940-luvulle saakka, jolloin se paloi. Suurin osa koulun tiloista luovutettiin Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan maanviljelysseuralle vuonna 1944, jonka käytössä tilat olivat osittain vielä seuraavana vuonna. Yksityisomistuksessa ollut koulu siirtyi valtiolle vuonna 1961, ja vuonna 1963 koulu siirrettiin Saarijärven Tarvaalaan.Luokomaa 2005, s. 141-143.

 Toimintaa 
Kuusalla on oma kyläyhdistys, Kuusan Kipinä. Lisäksi Kuusassa toimii Kuusaan Nuorisoseura ja Kanavateatteri. Muita paikallisia järjestöjä ovat Kuusan Martat ry ja Kuusan Erämiehet.

 Tunnettuja henkilöitä 
1800-luvulla syntyneitä kuusaalaisia olivat kauppias Eino Häyrinen ja Neuvostoliiton johtoon edennyt Otto-Wille Kuusinen. Tunnettuja Kuusassa vaikuttaneita henkilöitä ovat Kuusassa opettajina toimineet Vilho Tynkkynen ja hänen puolisonsa Lempi Tynkkynen sekä tutkija ja tohtori Pentti Hänninen.

Tunnetuimmat 1900-luvulla syntyneet kuusalaiset ovat toimittaja Anna-Kaisa Hermunen (o.s. Hänninen) ja hänen sisarensa, ensimmäisenä naisena maanviljelysneuvoksen arvonimen saanut agronomi Marja Kallio (o.s. Hänninen), sekä Kuusan kanavateatterin isä Erkki Kauppinen, suuren yleisön paremmin tuntema Asseri Kantonen Pirunpelto-televisiosarjasta.

Katso myös
Tervatehtaan kylä

Lähteet


 Viitteet 

Aiheesta muualla
 Karttatiimin sivut Kuusa, Tervatehdas, Leinola, Kuusvesi 
 Tietoja kyläyhdistyksestä ja valokuvia Kuusasta 
 Varjola
 Vanhakartta.fi -sivustolla olevia Kuusankosken karttoja: vuosien 1873/1872/1896 kartta, vuoden 1827 kartta, ilman vuosilukua oleva kartta
 Kuusa Karttapaikan kartalla

Luokka:Laukaan kylät
Luokka:Keski-Suomen maakunnan taajamat