Puolan asevoimat

Puolan asevoimat () muodostui alun perin varhain 1800-luvulla Puolassa toimineista joukko-osastoista. Itsenäisen Puolan tasavallan ensimmäiset joukot perustuivat Polska Siła Zbrojnaan, joka perustettiin puolalaisten saamiseksi taisteluun Venäjän keisarikuntaa vastaan.

 Historia 
pienoiskuva|vasen|Asevoimien upseereita toisen tasavallan aikana.

 Perustaminen 
Venäjän keisarillisessa armeijassa palveli Helmikuun vallankumouksen aikaan 500 000 puolalaista. Ensimmäinen Venäjällä toiminut Puolan armeija perustettiin elokuussa 1917 kenraali Lavr Kornilovin luvalla. Myöhemmin saman vuoden syksyllä perustettiin toinen Venäjällä toiminut Puolan armeija. Ensimmäisen armeijan  muodostaminen alkoi tammikuussa 1918 Valko-Venäjällä kenraali Józef Dowbór-Muśnickin johdolla. Armeijoiden tarkoitus oli mahdollistaa puolalaisten sotilaiden paluu Puolan kuningaskuntaan. Brest-Litovskin rauhan jälkeen Saksan armeija riisui ne aseista, ja suurin osa puolalaisista sotilaista palasi kotimaahansa yksityisinä henkilöinä.

Keskusvaltojen puolella ensimmäisen maailmansodan aikana taistelleet puolalaiset legioonat muodostettiin Galitsiassa eli Itävallan hallinnoimassa Puolan eteläosassa. Keskusvallat lakkauttivat joukot, kun kävi selväksi, etteivät ne kyenneet takaamaan Puolan itsenäisyyttä sodan jälkeen. Puolan legioonan 2. prikaatin komentaja kenraali Jósef Haller vaihtoi puolta vuoden 1917 lopulla ja siirtyi Murmanskin kautta Ranskaan, missä hänen joukkonsa muodostivat osan sinisestä armeijasta. Armeijaan liittyi runsaasti puolalaista syntyperää olevia miehiä Yhdysvalloista. Armeija taisteli urheasti Ranskan rintamalla 1917–1918.

Asevoimat luotiin ensimmäisen maailmansodan päätyttyä ja Puolan itsenäistyttyä 1918 kolmesta erillisestä Venäjän, Itävalta-Unkarin ja Preussin armeijan osastosta, ja se varustettiin ensimmäisen maailmansodan ylijäämäkalustolla. Se taisteli Venäjän bolševikkeja vastaan 1918–1920, jolloin sen vahvuus kasvoi lähes 800 000 mieheen. Vahvuus kuitenkin laski rauhan tultua.

 Toisen maailmansodan jälkeen 
Puola hävisi syyskuun 1939 Saksan hyökkäyksen jälkeen. Pieni määrä puolalaisia joukkoja taisteli toisen maailmansodan aikana liittoutuneiden puolella ja partisaaneina. Toisen maailmansodan jälkeen Puolan asevoimat järjestettiin Varsovan liiton komentorakenteen mukaan ja 1990-luvulla Naton mukaiseksi. Puola on ollut sotilasliitto Naton jäsenvaltio vuodesta 1999.

Puola osallistui vuoden 2003 Irakin sotaan 2 500 miehellä. Vuonna 2006 sillä oli Irakissa 1 700 miestä ja Afganistanissa 1 000. YK:n rauhanturvatehtäviin Puola on osallistunut Kosovossa, Libanonissa, Golanilla, Balkanilla, Albaniassa ja Kongossa.

Puola on vahvistanut ja kasvattanut asevoimiaan 2010-luvun puolivälistä asti, johtuen pitkälti Venäjän–Ukrainan sodasta eli Krimin miehityksestä 2014, Itä-Ukrainan sodasta ja etenkin Venäjän täysimittaisesta hyökkäyksestä Ukrainaan 2022. Venäjä nähdään maassa suurena uhkana, kuten muuallakin Itä-Euroopassa. Puola käynnisti armeijareforminsa vuonna 2018, ja Ukrainan täysimittaisen sodan alettua 2022 se on panostanut asevoimiinsa taloudellisesti paljon, tehden valtavia asejärjestelmähankintoja Yhdysvalloista ja muista länsimaista sekä ylipäätään modernisoinut kalustoaan kylmän sodan 
Varsovan liiton aikaisesta Nato-standardisoituun. Maa tuottaa aseita myös itse. Vuonna 2022 julkaistun tavoitteen mukaan asevoimien vahvuus tulisi olla 300 000, joista 250 000 ammattisotilasta ja 50 000 alueellisiin puolustusjoukkoihin kuuluvaa. Puola aikoo Euroopan johtavaksi sotilasmahdiksi 2030-luvun puoliväliin mennessä.

Kokoonpano
pienoiskuva|oikea|Puolalaisjoukkoja Irakin sodan aikana 2003
Vuoden 2025 Globalfirepower-indeksin mukaan Puolan asevoimat koostui noin 202 000 aktiivipalveluksessa olevasta henkilöstä, 350 000 reserviläisestä sekä noin 50 000 erilaisiin puolisotilaallisiin joukkoihin ja tehtäviin kuuluvista henkilöistä. Asevoimat oli vuonna 2024 henkilöstömäärältään Naton kolmanneksi vahvimmat, Yhdysvaltain ja Turkin jälkeen.

Asevoimiin kuuluu viisi puolustushaaraa: 
 Maavoimat (, 100 000 henkeä)
 Ilmavoimat (Siły Powietrzne, 16 500 henkeä)
 Merivoimat (Marynarka Wojenna, 12 350 henkeä)
 Erikoisjoukot (Wojska Specjalne)
 Alueelliset puolustusjoukot (Wojska Obrony Terytorialnej)

Nämä on alistettu puolustusministeriölle (puol. Ministerstwo Obrony Narodowej). Yleinen asevelvollisuusaika on yhdeksän kuukautta.

Kalusto 
Pääosa Puolan kalustosta on neuvostovalmisteista tai kotimaisia kopioita (kuten PT-91 Twardy), mutta siihen kuuluu myös saksalaista ja yhdysvaltalaista kalustoa.

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Puolan puolustusministeriö
Puolan asevoimat

*