Dolmen

pienoiskuva|Draguignanin dolmen Provencessa Ranskassa

Dolmen on nuoremmalta kivikaudelta peräisin oleva suurista kivistä rakennettu rakennelma, jossa suuret pystykivet kannattelevat yleensä laattamaista vaakakiveä. Dolmenit kuuluvat megaliittiperinteeseen. Erään teorian mukaan ne olivat aikoinaan maakumpujen ympäröimiä, joskin arkeologit eivät ole asiasta yhtä mieltä. Dolmenit olivat hautoja, ja hyvin säilyneistä dolmeneista voi aavistella niiden käyttöä hautoina. Monet dolmenit ovat osin maan tai pienempien kivien peitossa. 

Suurin osa dolmeneista sijaitsee Koillis-Aasiassa. Korean niemimaalla sijaitsee noin 30 000 rakennelmaa eli 40 % koko maailman dolmeneista. Lisäksi niitä on ainakin Ranskan Bretagnessa, Espanjassa, Portugalissa, Isossa-Britanniassa, Saksassa ja Alankomaissa, Israelissa, Venäjällä ja Afrikassa. 

Dolmeneista käytetään eri paikoissa eri nimityksiä: Alankomaissa dolmenit ovat hunebedden, Saksassa Hünengräber tai Hünenbetten, Portugalissa antas tai mamoas, Walesissa cromlechs, Cornwallissa quoits.

Ainakin osa Bretagnen rakennelmista sijoittuu 5000-lukuun eaa., kun neoliittinen kausi alkoi alueella. Britteinsaarilla kausi alkoi vasta 4000-luvulla eaa., ja niiden alueiden dolmenit ajoitetaan vuosiin 4000–3000 eaa. Aasiassa vanhimmat dolmenit ovat peräisin 1000-luvulta eaa. Indonesian Sumban saarella dolmenien rakennus on säilynyt nykyaikaan asti.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka: Megaliitit