Vihtavuori

Vihtavuori on taajama Laukaan kunnassa Jyväskylän seutukunnassa Keski-Suomessa. Vihtavuori sijaitsee noin 15 kilometriä Jyväskylän kaupungista pohjoiseen, Laukaan kirkonkylän suuntaan. Taajamassa oli vuoden 2016 lopussa 2 318 asukasta, joista 1 855 asui kylän keskuksessa.https://www.laukaa.fi/sites/default/files/vaestorakenne-31-12-2016-osa-alueittain.pdf  Vihtavuoren keskustassa on 1970-luvulla rakennetuista kerrostaloista koostuva alue,Jyväskylän karttapalvelu: Rakennustiedot.  jota ympäröi pääosin eri-ikäiset rivitalo- ja omakotitaloalueet. Vihtavuoren rakennuskannasta iso osa on valmistunut 1970- ja 1980-luvuilla. Taajamaan on tehty myös paljon täydennysrakentamista, muun muassa Brittilänrannan asuinalue rakennettiin 2000- ja 2010-vuosikymmeninä.

Vihtavuoren palveluita ovat muun muassa peruskoulu, kirjasto, liikuntahalli ja kauppa. Peruskoulun yläaste palvelee myös Leppäveden, Tarvaalan ja Vuonteen kylien yläkouluikäisiä. Peruskoulussa oli vuoden 2008 syyskuussa yhteensä 457 oppilasta. 

Urheiluseura Vihtavuoren Pamaus on lähtöisin Vihtavuoresta.

 Historia 
 Alueen historia 
Vihtavuoren alueelta löydetyt punamultakalliomaalaukset kertovat, että Vihtavuoren alueella on oleskellut ihmisiä jo esihistorialliseen aikaan.

 Ruutitehdas ja rakennuskannan kehittyminen 
vasen|pienoiskuva|Ruutitehdas kuvattuna vuonna 2012.
pienoiskuva|Ahlbackan tila kuvattuna vuonna 2018.
Vuonna 1920 perustetulla Valtion Ruutitehtaalla on merkittävä rooli Vihtavuoren kylässä ja sen historiassa. Vihtavuoren tehtaita alettiin rakentaa vuoden 1923 maaliskuussa ja ne vihittiin käyttöön 9. lokakuuta 1926. Samoihin aikoihin rakennettiin tehtaan ohella myös Vihtavuoren ensimmäiset virkailijoiden ja työläisten asuinrakennukset Ahlbackan tilan maille. Tehtaiden tarkoitus oli täyttää armeijan sodanaikaiset tarpeet, mitä vaikeutti sodanaikainen työvoima- ja raaka-ainepula. Vuoteen 1925 asti Vihtavuoren seudun nimenä olikin Ahlbacka siellä sijaitsevan suuren tilan mukaisesti. Rautatiepysäkin nimi muuttui Vihtavuoreksi 1.6.1925 kulkulaitosministeriön määräyksellä ja kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön päätöksen mukaisesti postipysäkin nimi muuttui Vihtavuoreksi 1.9.1925.

Tehtaan nimi ja omistaja on vaihtunut useaan otteeseen. Tehdas oli nimeltään Nexplo Vihtavuori Oy, kun siellä tapahtui 28. toukokuuta 2002 kuolemaan johtanut räjähdysonnettomuus. Nykyisin tehdas kantaa nimeä Nammo Vihtavuori Oy ja se kuuluu Laukaan kunnan suurimpiin työnantajiin. Kesällä 2010 Patria ja Saab luopuivat omistusosuuksistaan Vihtavuoren tehtaassa, joten tehdas siirtyi kokonaan ranskalaisten omistukseen. Heinäkuun 10. päivä 2013 tehtaalla tapahtuneen vaaratilanteen takia Vihtavuori evakuotiin, räjähdystä ei kuitenkaan tapahtunut. Vuonna 2013 ranskalainen Eurenco myi tehtaan suomalais-norjalaiselle Nammolle. Vuonna 2023 Nammo ja Forcit käynnistivät tehtaidensa laajentamisen kysynnän kasvettua. Teollisuusalueella on erilaisia puolustusvälineteollisuuteen ja kemianteollisuuteen liittyviä teollisuusrakennuksia.

Tehtaan lähistöllä on tehtaan johdon ja insinöörien asuntoja vuosilta 1928–1929 sekä pari- ja rivitaloja, jotka on suunnitellut insinööri Hugo Karsten. Alueelle kuuluu myös 1930- ja 1940-luvuilla rakennettuja asuinrakennuksia. Alue on tyyliltään puistomaista ja pihojen sisäänajoteillä on porttirakennelmia. Vuonna 1982 alueesta tehtiin peruskorjauskokeilualue ja pääosa taloista korjattiin.

Valtion Ruutitehtaan vieressä sijaitsi aikoinaan Jyväskylän ja Suolahden välisen vuonna 1898 rakennetun radan Vihtavuoren liikennepaikka. Jyväskylä–Haapajärvi-rataosuus kulki 1960-luvulle saakka kauempana ruutitehtaasta osittain Hermannintien kohdalla ja sen itäpuolella. Vuonna 1961 rata siirrettiin nykyiselle paikalleen taajaman ja Horonpohjan kulmakunnan väliin. 1980-luvun alussa kantatie 637:n eli Jyväskylä–Tankolampi-tien uusi linjaus siirtyi kulkemaan ratalinjausta mukaillen. Vihtavuoren aseman (vuoteen 1925 saakka Ahlbackan) rautatieaseman ensimmäiset rakennukset tehtiin vuosina 1923 ja 1926. Rautatien muutostöiden yhteydessä asema siirrettiin 600 metriä aiemmalta paikaltaan lännemmäksi ja uusi asemarakennus valmistui vuonna 1962. Valmistuttuaan asemarakennus ja sen puistomainen piha-alue äänestettiin Suomen kauneimmaksi asemaksi. 

Henkilöliikenne radalla lopetettiin vuonna 1987 ja tavaraliikenne Vihtavuoren liikennepaikalla vuonna 2002. Liikennepaikka lakkautettiin vuonna 2005 ja uusi asemarakennus siirtyi vuonna 2007 valtion kiinteistöyhtiölle Senaatti-kiinteistöt Oy:lle, joka myi sen edelleen. Vanhat rakennukset on purettu.Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 209. Helsinki: Karttakeskus, 2010. .

Ruutitehtaan käyttämien typpi- ja rikkihapon sekä ruudinvalmistuslaitteiden pesuun käytettävän alkoholin pumppausasema eli niin sanottu Happoasema varsinaisen aseman eteläpuolella purettiin 1990-luvulla, kun ruudin-ja räjähteiden valmistuksessa käytettävien nestemäisten ja kiinteiden raaka-aineiden rautatiekuljetukset loppuivat. Myöhemmin Vihtavuoren kolmiraiteisen ratapihan lastausraide purettiin ja tehtaan raaka-aineden rautatiekuljetusten ajasta muistuttaa enää lastauslaituri Horonpohjan kulman tuntumassa.

Jyväskylä–Äänekoski-rautatieyhteyden sähköistämisen ja perusparannuksen yhteydessä 2016–2017 ratapihalle rakennettiin jälleen ohitusraide ja valmius kolmannen lastausraiteen käyttöönottoon.

Pientalovaltaisen Vihtavuoren rakennuskantaan syntyivät 1970-luvun alussa ensimmäiset kerrostalot. Ne helpottivat asuntopulaa, jota tehtaan tuotannon ja työvoiman määrän kasvu aiheuttivat. 1950-luvulla Vihtavuoreen rakennettiin uusi tiirunkoinen ja rapattu koulurakennus. 1970-luvulla Vihtavuoreen rakennettiin paljon rivi- ja pientaloja, ja taajaman keskustaan rakennettiin myös lisää kerrostaloja.

1980-luvulta lähtien rivi- ja omakotitaloja on rakennettu alueelle tiheään tahtiin. 1990-luvulla Vihtavuoreen rakennettiin yläkoulu. 2000- ja 2010-vuosikymmenillä rakennettiin omakotitaloista koostuva Brittilänrannan asuinalue ja vuonna 2018 Kuhamäen asuinalue, johon rakennettiin myös Vihtavuoren toinen päiväkoti.

Vuonna 2021 Vihtavuoreen avattiin uusi koulukeskus, lähikirjasto ja liikuntahalli.

 Tunnettuja vihtavuorelaisia 
Maratonin EM-kultamitalisti Mikko Hietanen sekä viestihiihdon olympiakultamitalisti ja MM-hopeamitalisti Sirkka Vilander ovat Vihtavuoren urheiluseuran Vihtavuoren Pamauksen menestyneimpiä urheilijoita. Naisten lentopalloliigan parhaaksi pelaajaksi valittu Suvi Kokkonen varttui Vihtavuoressa. 

 Uskonnollinen toiminta 
Vihtavuoressa sijaitsee Laukaan seurakunnan toimipiste, Vihtavuoren seurakuntatupa. Vihtavuoressa toimii myös baptistiseurakunta.

 Kuvia 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Vihtavuoren kyläyhdistys ry
 Ylen Elävä arkisto: Vihtavuoren tehtaan räjähdys

Luokka:Laukaan kylät
Luokka:Keski-Suomen maakunnan entiset taajamat