Suomalais-Ugrilainen Seura

Suomalais-Ugrilainen Seura () on suomalainen tieteellinen seura, joka on perustettu professori Otto Donnerin aloitteesta 15. marraskuuta 1883. Sääntöjensä mukaan se pyrkii edistämään suomalais-ugrilaisten ja niin sanottujen altailaisten kielten sekä näitä kieliä puhuvien kansojen ja niiden kulttuurien tutkimusta eli fennougristiikkaa ja altaistiikkaa.

Vuonna 2022 Suomalais-Ugrilaisella Seuralla oli yhteensä noin tuhat jäsentä, joiden joukossa oli opiskelijajäseniä, ulkojäseniä, lahjoittajajäseniä ja varsinaisia jäseniä. Jäsenmäärä oli samaa luokkaa vuonna 2025. Seuran toimitilat sijaitsevat Tieteiden talolla Helsingin Kruununhaassa.

Seura järjestää vuosittain yhdeksän kokousta, joiden yhteydessä kuullaan seuran toimialaan liittyviä tieteellisiä esitelmiä. Kokoukset järjestetään syyskuusta toukokuuhun kuukauden kolmantena perjantaina. Poikkeuksena on joulukuun vuosikokous, joka pidetään aina M. A. Castrénin syntymäpäivänä 2. joulukuuta.

Seura jakaa vuosittain kaksi tieteellistä apurahaa ja väitöskirjapalkintoja.

Vuonna 2022 seuran johtokunnan esimies oli Helsingin yliopiston professori Riho Grünthal.

Seuran julkaisutoiminta
pienoiskuva|Suomalais-Ugrilaisen Seuran julkaisu vuodelta 1908.
Nykyisin seuran merkittävin toimiala on julkaisutoiminta. Seura julkaisee useita tieteellisiä sarjoja, joista vanhin on monografiasarja Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia (Mémoires de la Société Finno-Ougrienne, 258 nidettä), jota on julkaistu vuodesta 1890 saakka.Sata vuotta Suomen sukua tutkimassa s. 47 Muita julkaisuja ovat muun muassa sanakirjasarja Lexica Societatis Fenno-Ugricae, aikakausjulkaisu Finnisch-Ugrische Forschungen (59 nidettä) sekä Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirja (Journal de la Société Finno-Ougrienne, 92 nidettä). Lisäksi seura julkaisee sarjaa Apuneuvoja suomalais-ugrilaisten kielten opiskelua vartenSata vuotta Suomen sukua tutkimassa s. 48–49 (Hilfsmittel für das Studium der Finnisch-Ugrischen Sprachen) sekä sarjaa Kansatieteellisiä julkaisuja (Travaux ethnographiques de la Société Finno-Ougrienne). Vuosittain seura julkaisee nykyisin kymmenkunta tieteellistä teosta.

Seuran stipendiaatit
Seuran stipendiaatteihin ovat kuuluneet monet suomalais-ugrilaisen ja altailaisen kielitieteen klassikot, muun muassa Artturi Kannisto, Kai Donner, G. J. Ramstedt ja Heikki Paasonen.Sata vuotta Suomen sukua tutkimassa s. 16–27 Stipendiaattien keräämien aineistojen toimittaminen ja julkaiseminen ovat olleet seuran keskeistä toimintaa koko 1900-luvun ajan, ja ne ovat keskeinen osa suomalais-ugrilaisen vertailevan kielitieteen ja kansatieteen kansainvälistä perustaa. Venäjän vallankumous vuonna 1917 katkaisi aineistojen keruutoiminnan Venäjällä suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien kansojen keskuudessa, mutta 1990-luvulta alkaen ovat eräät seuran jäseneet jälleen jatkaneet Venäjälle suuntautuvien kielitieteellisten kenttätyömatkojen perinnettä.

Seuran hallussa on merkittävä tieteellinen arkisto, joka on luovutettu Kansallisarkistoon. Tutkimusarkisto koostuu Suomalais-Ugrilaisen Seuran stipendiaattien Venäjältä keräämistä kieli- ja kansatieteellisistä aineistoista.

 Seuran tukemat matkat vuosina 1884–1914 

Suomalais-Ugrilaisen Seuran tukemat tutkijat ja tutkimusmatkat tutkimuksen kohteen mukaan:Korhonen, Mikko 1989: Uralilaisten kansojen ja kielten tutkijoita. S. 247–248. Kirjassa: Matka-arkku. Suomalaisia tutkimusmatkailijoita. (toim.) Markku Löytönen.

Volgan varren suomensukuiset kansat
 A. O. Heikel vuosina 1883, 1884, 1885 ja 1897, kansatieteellinen tutkimus

mordva
 Heikki Paasonen vuosina 1888–1889
 Arvid Genetz 1889
 Heikki Paasonen 1898–1902
 Albert Hämäläinen 1908, 1909 ja 1911, tapaperinteen tutkimus
 A. O. Väisänen 1914, kansansävelmien kerääminen

mari
 Volmari Porkka vuosina 1885–1886
 Arvid Genetz 1887
 Heikki Paasonen 1898–1902
 Yrjö Wichmann 1905–1906, Julie Wichmann tutki kansanperinnettä
 G. J. Ramstedt 1898–1900
 Albert Hämäläinen 1908, 1909 ja 1911, tapaperinteen tutkimus

muinaispermi
 A. O. Heikel ja Julius Ax (Ailio) vuonna 1893, kulttuurin tutkimus

komi
 Arvid Genetz vuonna 1889
 Yrjö Wichmann 1901–1902
 U. T. Sirelius 1907, kansatieteellinen tutkimus

udmurtti
 Arvid Genetz vuonna 1889
 Yrjö Wichmann 1891–1892 ja 1894
 Albert Hämäläinen 1908, 1909 ja 1911, tapaperinteen tutkimus
 Uno Holmberg (Harva) 1911, uskontotieteellinen tutkimus

saame
 eteläsaamea K. Jaakkola vuosina 1884, 1885, 1888 ja K. B. Wiklund 1891–1892
 inarinsaamea A. V. Forsman (Koskimies) 1886 ja Frans Äimä 1900
 luulajansaamea K. B. Wiklund 1888
 pohjoissaamea Konrad Nielsen 1903
 koltansaamea T. I. Itkonen 1912 ja 1914, kieli- ja kansatieteellinen tutkimus
 kuolansaamea T. I. Itkonen 1912 ja 1914, kieli- ja kansatieteellinen tutkimus

mansi
 Arvid Genetz vuonna 1887
 U. T. Sirelius 1899, kansatieteellinen tutkimus
 Artturi Kannisto 1901–1906

hanti
 Arvid Genetz vuonna 1887
 Heikki Paasonen 1898–1902
 K. F. Karjalainen 1898–1902
 U. T. Sirelius 1898 ja 1899, kansatieteellinen tutkimus

unkarin csángó-murre
 Yrjö Wichmann vuonna 1907, Julie Wichmann tutki kansanperinnettä

samojedi
 jurakkia Toivo Lehtisalo vuosina 1911–1912 ja 1913–1914
 selkuppia Kai Donner 1911–1913 ja 1914 sekä U. T. Sirelius 1899, kansatieteellinen tutkimus
 taugia Kai Donner 1911–1913 ja 1914
 kamassia Kai Donner 1911–1913 ja 1914

tšuudit
 Hj. Basilier vuonna 1887

itämerensuomalaiset kielet
 lyydiä Juho Kujola vuosina 1910 ja 1911 Aunuksen läänissä, 1912 Tverin Karjalassa
 vepsää J. H. Kala ja E. N. Setälä 1889
 itävatjaa Lauri Kettunen 1913
 liiviä E. N. Setälä, E. A. Saarimaa ja Vilho Setälä 1912, kieli- ja kansatieteellinen tutkimus
 Inkerinmaalla Samuli Paulaharju 1911, kansatieteellisiä esineitä
 Virossa Oskar Kallas 1892, kansatieteellisiä esineitä

tšuvassi
 Heikki Paasonen vuosina 1898–1902

tataari
 Heikki Paasonen vuosina 1898–1902
 U. T. Sirelius 1899, kansatieteellinen tutkimus

turkkilaismurteet
 G. J. Ramstedt vuosina 1903–1905

tunguusilaismurteet
 G. J. Ramstedt vuosina 1903–1905

ketin kieli
 Kai Donner vuosina 1911–1913 ja 1914

mongoli ja Mongolia
 A. O. Heikel ja H. J. Heikel vuosina 1890–1891, muinaisturkkilaiset hautakirjoitukset
 G. J. Ramstedt 1898–1900 ja 1903–1905
 J. G. Granö 1906, 1907 ja 1909, muinaistieteelliset tutkimukset
 G. J. Ramstedt ja Sakari Pälsi 1909
 G. J. Ramstedt ja Arvo Sotavalta 1912

Siperia
 Iivari Vanaja (Wallenius) ja C. Munck vuonna 1887, muinaistieteellinen tutkimus
 J. R. Aspelin ja Hj. Appelgren-Kivalo 1887, muinaistieteellinen tutkimus
 J. R. Aspelin 1888, muinaistieteellinen tutkimus
 J. R. Aspelin ja A. O. Heikel 1889, muinaistieteellinen tutkimus
 A. O. Heikel ja H. J. Heikel 1890–1891, muinaisturkkilaiset hautakirjoitukset

Turkestan
 H. J. Heikel, O. Donner junior ja C. Munck vuonna 1898, muinais- ja luonnontieteellinen tutkimus
 H. J. Heikel 1899, muinaistieteelliset kaivaukset

Kiina
 H. Lund 1898–1901

 Katso myös 

 Uralilaiset kansat
 Uralilaiset kielet
 Suomensukuinen
 M. A. Castrénin seura

 Kirjallisuutta 



 Lähteet  


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
Suomalais-Ugrilaisen Seuran kotisivu
Suomalais-Ugrilaisen Seuran Facebook-sivut

Luokka:Suomalaiset tiedeyhdistykset
Luokka:Fennougristiikka