J. E. Salomaa

Jalmari Edvard Salomaa, vuoteen 1906 Grönholm, (19. huhtikuuta 1891 Lieto – 3. syyskuuta 1960) oli suomalainen filosofi ja Turun yliopiston professori. Filosofian professuuria Salomaa hoiti vuosina 1931–1958 ja sen ohella kasvatustieteen ja psykologian niin sanottuja rinnakkaisprofessuureja vuoteen 1955 saakka. Filosofina Salomaa korosti oman filosofisen vakaumuksen muodostamista. Kasvatusfilosofiassaan hän korosti auktoriteeteista vapaata persoonallisuutta. 

 Elämä 
 Lapsuus 

Jalmari syntyi Liedon pitäjän Ankan kylään. Hänen vanhempansa olivat pientilallinen Gustaf Edvard Grönholm ja nahkurin tytär Vendla Sofia Stackelberg. Äiti kuoli Jalmarin ollessa vähän yli vuoden ikäinen. Käännekohdaksi lapsen elämässä muodostui 8-vuotiaana saatu pesti kesäpaimeneksi Väljään. Asumaton Väljä oli tunnettu kummituksista ja noidista. Jalmari katsoi paremmaksi karata Turkuun isoäitinsä luo. 

Turussa Jalmari pääsi kouluun, ja hänestä tuli sukunsa ensimmäinen kansakoulun käynyt. Opintie jatkui Turun Reaalilyseossa vapaaoppilaana vuonna 1904, ja syksyllä 1910 Salomaa kirjoittautui Helsingin yliopistoon.

 Opinnot 

Salomaa valmistui Helsingin yliopistosta pääaineenaan yleinen historia. Hänen laudaturtyönsä aiheena oli Karl Lamprechtin innoittama Kirkkovaltion synty. Jo ensimmäisessä tutkielmassaan Salomaalla oli teoreettinen lähtökohta: tutkimustuloksenaan hän esitti, että kirkkovaltion synty määrittyy sen mukaan miten 'valtio' määritellään.

Yleisen historian professori M. G. Schybergson suositti Salomaalle laudaturtyön laajentamista väitöskirjaksi ja arveli hänen selviävän työstä noin vuodessa. Salomaa, joka oli asettanut väitöskirjan tavoitteekseen jo ennen laudatur-työn aloittamista, halusi kuitenkin tehdä akateemisen lopputyönsä filosofisesta aiheesta. Teoreettisen filosofian professori Arvi Grotenfeltin kanssa hän neuvotteli filosofianhistoriallisen väitöskirjansa aiheeksi Schopenhauerin ja von Hartmannin välisen suhteen.

Jatko-opintojaan varten Salomaa lähti Saksaan Leipzigin yliopistoon. Siellä hän käytti aikansa erittäin tehokkaasti: pääasialliseksi toimeksi muodostui Wilhelm Wundtin johdolla tehty psykologinen tutkimus, jonka rinnalla hän keräsi aineistoa filosofian väitöskirjaa varten Johannes Volkeltin opastamana. Lisäksi Salomaa seurasi opetusta historian laitoksella (Königlich Sächsisches Institut für Kultur- und Universalgeschichte), erityisesti laitoksen johtajan Karl Lamprechtin luentoja. Salomaan ensimmäinen julkaisu vuodelta 1915 käsitteli juuri Lamprechtin historianmenetelmiä. Artikkeli julkaistiin Historiallisessa aikakauskirjassa.

Ensimmäinen maailmansota keskeytti opinnot Leipzigissa. Psykologinen tutkimus jäi kesken. Vaikka Salomaa sai opiskelijakollegoidensakin keräämän aineiston käyttöönsä, hän katsoi sen olevan riittämätön väitöskirjaa varten. Vaivalloisia reittejä myöten Salomaa palasi Turkuun.

Suomessa Salomaa jatkoi ”kriitillis-vertailevaa” filosofianhistoriallista työtä Schopenhauerin ja von Hartmanin parissa. Väitöskirja valmistui vuonna 1918 pääosin Leipzigin antikvariaateista kerätystä kirjallisuudesta.

 Teoksia 
 Filosofia 
 Schopenhauer ja von Hartmann. Kriitillis-vertaileva tutkielma. Turku 1918.
 Nykyajan filosofeja. Sivistys ja tiede 41. Porvoo 1924.

 Idealismi ja realismi nykyaikaisessa englantilaisessa filosofiassa. Sivistys ja tiede 65. Porvoo 1928.
 Filosofisia tutkielmia. Sivistys ja tiede 66. Porvoo 1929.
 The category of relation. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B. Helsinki Suomalainen tiedeakatemia 1929.
 Idealismus und Realismus in der englischen Philosophie der Gegenwart. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B. Helsinki Suomalainen tiedeakatemia 1929.
 Das Problem der Wahrheit. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B. Helsinki Suomalainen tiedeakatemia 1929.
 Studien zur Wertphilosophie. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B. Helsinki Suomalainen tiedeakatemia 1930.
 Die Anfänge des Hegelianismus in Finnland. Kant-Studien. Berlin 1934.


 Filosofian probleemeja. Sivistys ja tiede 116. Porvoo 1941.
 Filosofian aakkoset. Auran kansalaistietoa 2. Turku 1943.
 J. V. Snellman. Elämä ja filosofia. Porvoo 1944.

 Philosophie der Geschichte. Turun yliopiston julkaisuja. Sarja B. Humaniora 35. Turku Turun yliopisto 1950.





 Kasvatustiede 
 Yliopiston laajennusliikkeestä Englannissa ja Amerikassa. Helsinki 1929.
 Suunta ja tie : kansalaiskasvatuksen perusteita. Lotta-Svärd julkaisu n:o 57. Helsinki 1942.
 Yleinen kasvatusoppi. Porvoo 1943.
 Koulukasvatusoppi. Porvoo 1947.
 Tie ihmisyyteen : kansalaisen itsekasvatuksen perusteita. Porvoo 1950.
 Nuorisonohjaajan kasvatusoppi. Helsinki Porvoo WSOY 1952.

 Psykologia 
 Älykkyystutkimuskaavio. Turku Turun yliopiston psykologinen laboratorio 1936.
 Älykkyyden mittaaminen Suomen oloihin sovelletulla Binet'n-tyyppisellä testistöllä. Porvoo 1939.

 Muuta 
 Helsingin suomalainen klubi 1876–1926. Helsinki 1926.
 Pohjois-Amerikan Yhdysvaltain historia. Jyväskylä Gummerus 1937.
 Eräs lapsuus ja nuoruus. Porvoo WSOY 1954.

 Kirjallisuutta 


 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Ilari Lindroos: J. E. Salomaa: Historia ja nykyaika. Agricola 27.3.2001.

Luokka:Suomalaiset filosofit
Luokka:Suomalaiset kasvatustieteilijät
Luokka:Suomalaiset psykologit
Luokka:Turun yliopiston professorit
Luokka:Vuonna 1891 syntyneet
Luokka:Vuonna 1960 kuolleet
Luokka:Suomalaiset professorit