Tampereen helluntaiseurakunta

Tampereen Helluntaiseurakunta on Tampereella toimiva helluntaiseurakunta, joka on perustettu 21. tammikuuta 1921. Seurakunnan johtajana toimii Petteri Arasalo ja apulaisjohtajina toimivat Hannakaisa Shehu ja Joona Salo. Yhteensä seurakunnassa on yhdeksän työntekijää. Tampereen helluntaiseurakunta kuuluu Suomen Helluntaikirkko-kirkkokuntaan. Tampereen helluntaiseurakuntaan kuului vuonna 2025 noin 2 600 jäsentä. 

Seurakunnan rukoushuone sijaitsee Tampereen keskustassa, osoitteessa Aleksanterinkatu 18. Rukoushuone valmistui vuonna 1958 ja sen on suunnitellut Bertel Strömmer yhdessä Pentti Turusen kanssa.Koskesta voimaa -verkkojulkaisu - Bertel Evert Strömmer (1890-1962) Seurakunta omistaa yhdessä Helsingin Saalem-seurakunnan kanssa leirikeskuksen Pälkäneellä.

Seurakunnalla on runsaasti viikoittaista toimintaa eri ikäisille ihmisille. Tampereen helluntaiseurakunnan yhteydessä toimii Royal Rangers-partiojärjestö. Tampereen helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa YouTube-palvelun kautta.

 Historia 
 Helluntailiikkeen alku (1911–1920) 
Helluntaiherätys saapui Tampereelle Thomas Ball Barrattin vierailun myötä 11.–12. lokakuuta 1911, joka piti ensimmäiset kokoukset Puuvillatehtaan kirkossa. Kokoukset herättivät suurta huomiota ja Barratt opetti Pyhän Hengen kasteesta. Jälkimainingeissa pieni baptisteista erottautunut ryhmä alkoi kokoontua Fredrik Lundénin (myöh. Lieslehto) johdolla.Palo-oja 2022, s. 19–27

Vuonna 1912 Barratt vieraili Tampereella uudelleen Gerhard Olsen-Smidtin kanssa. Samana vuonna Tampereella vieraili myös pastori J. H. King. Lempäälässä järjestettiin ensimmäiset kaksiviikkoiset raamattukurssit, joiden aikana juhlakokouksia pidettiin myös Tamperella. Tämän vuoden aikana helluntailiikkeeseen liittyivät myös Lundénin ohella ensimmäisinä johtajina pidetyt Vilho Pylvänäinen ja Paul Leppänen. Yleisiä kokouksia ryhdyttiin järjestämään Vahtimestarienklubin huoneistossa Mustalahdenkatu 23:ssa.Tampereen Saalem-seurakunta 40 vuotta 1921–1961, s. 13–15

Vakituisempi toiminta alkoi vuokratiloissa osoitteeesa Itäinen puistokatu 13, jossa toiminta jatkui vuoteen 1916 saakka. Tuolloin tiukentuneet viranomaismääräykset kielisivät hengellisten tilaisuuksien järjestämisen. Helluntailaiset alkoivat järjestämään kotikokouksia ja tekivät maaseututyötä, mikä synnytti Tampereen ympäristössä huomattavaa herätystä. Sisällissodan jälkeen helluntailaiset alkoivat kokoontua jälleen uusissa vuokratiloissa, mistä syntyi pohja seurakunnan muodostumiselle.

 Seurakunnan järjestäytyminen ja alkuvuodet (1921–1939) 
Tampereen helluntaiseurakunnan perustava kokous järjestettiin 23. tammikuuta 1921. Seurakuntaan liittyi aluksi 57 henkilöä. Seurakunnan vanhimmaksi valittiin 31-vuotias Fredrik Lundén. Seurakunta järjesti perustamisvuonna myös suuret kesäjuhlat, joka jatkui perinteenä vuoteen 1938 saakka. Vuonna 1923 vakinaiseksi kokoushuoneeksi vuokrattiin VPK:n piharakennus eli ns. Puusali, joka oli seurakunna käytössä vuoteen 1951 saakka.Palo-oja 2022, s. 31–42

Kokoustoiminta sai pian vakiintuneen muodon, joka koostui sunnuntain seurakuntalaisille suunnatuista opetustilaisuuksista, jäsenille suunnatuista seurakuntakokouksista ja iltaisin järjestettävistä ulkopuolisille suunnatuista herätyskokouksista. Myös lapsi- ja nuorisotyö alkoi vuosikymmenen alkupuolella. Vuosikymmenen loppuun mennessä kasvu oli hidasta, kun seurakuntaan kuului vuoden 1929 lopussa 66 jäsentä.

Seurakunta toimi 1920-luvun ilman omaa saa saarnaajaa. Kysymykseen haettiin 1930-luvulla pysyvämpää ratkaisua. Ensimmäisenä saarnaajana toimi perustaja Fredrik Lundén, jonka jälkeen vuoden 1932 alusta tehtävään tuli 26-vuotias Otto Oksman. Oksman erotettiin kuitenkin asemastaan jo seuraavana vuonna seksuaalisen väärinkäytöksen vuoksi. Tehtävää ei täytetty heti, vaan puhujina toimivat perustaja Lundénin ohella tunnetut helluntaisaarnaajat. Pysyvämpi ratkaisu syntyi vuonna 1935, kun saarnaajaksi kutsuttii Vilho Hartonen. Vuoden 1933 alusta seurakunnan nimi muutettiin Tampereen Saalem-seurakunnaksi. Vuonna 1938 seurakunnan johtamismalli täydentyi nelihenkisellä vanhimmistolla.Palo-oja 2022, s. 47–68

1930-luvun aikana seurakunnan jäsenmäärä nelinkertaistui noin 280 jäseneen. Suurelta osin jäsneet olivat nuoria naisia.

 Sota-aika (1939–1945) 
Sota-aikana suuri osa seurakunnan vastuunkantajista joutui rintamalle. Saarna- ja opetustoimi jäi täten naisevankelistojen vastuulle. Yleisen toiminnan mahdollisuudet kuitenkin laskivat. Talvisodan päätyttyä Tampereella järjestettiin juhannusjuhlat, joiden yhteydessä neuvoteltiin Karjalan seurakuntiin kuuluvien ja heidän perhekuntiensa (yht. noin 7 000 henkilöä) auttamisesta.Palo-oja 2022, s. 71-73

Jatkosodan aikana kokoontuminen oli mahdollista, sillä Tampereelle ei tehty ilmahyökkäyksiä. Seurakunta järjesti myös raamattukeskusteluja ja samoin nuorten tuominta oli vilkasta. Asemasotavaiheen aikana järjestettiin myös nuorisokursseja.

 Toiminta 
 Nuorten toiminta 
2010-luvun puolivälissä seurakunnan nuorisotoiminta tuli tunnetuksi pastori Jake Lindqvististä ja WUP-toiminnasta. WUP-toiminnassa on panostettu yhteyteen riippumatta lähtökohdista. WUP-toiminnan kautta järjestettiin myös WUP Dreams -tapahtumaa.Eerola & Piipponen 2017, s. 34–35 Nykyisin seurakunnan nuorisotoiminta on jaettu yläkouluikäisten WE-iltoihin, nuorten Lost & Found -iltoihin sekä opiskelijatoimintaan.

Pirkkalan Kampus
Pirkkalan sekä Tampereen Härmälänrannan asukkaille on suunnattu Pirkkalan Kampuksen oma sunnuntaikokouksensa ja muu toiminta, 
Pirkkalan Yhteislukio Silmussa.https://www.tamperehelluntai.fi/pirkkalankampus/

 Ohjelmaa 
 Päivätilaisuudet senioreille
 Opiskelijapiiri
 Nuortenillat
 Jumalanpalvelukset suomeksi ja englanniksi

 Musiikki 
Tampereen helluntaiseurakunta on julkaissut vuonna 1977 äänilevyn ja C-kasetin Minun Herrani elää. Äänitteellä on 12 kappaletta ja sen on kustantanut Ristin Voitto.

 Tapahtumat 
 Kesäjuhlat 
Talvisdoan päättymisen jälkeen vuonna 1940 Tampereella pidettiin Tampereen yhteiset juhannusjuhlat, joihin osallistui useita satoja osallistujia Tampereelta ja ympäryspaikkakunnilta. Jatkosota ja Lapinsota pysättivät kuitenkin juhlien kehityksen.Sopanen 2016, s. 22–23

Ensimmäiset helluntaiherätyksen valtakunnalliset kesäjuhlat järjestettiin Tampereella toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945. Kesäkonferenssiin osallistui puhujavieraina ruotsalaiset Sven Lidman ja Alvar Blomgren. Tapahtumaan osallistui noin 6 000 vierasta.Sopanen 2016, s. 24–27 Toisen kerran kesäkonferenssi järjestettiin Tampereella vuonna 1954. Tällä kertaa tapahtumapaikkana oli Hippoksen ravirata. Tapahtumaan osallistui 8 000 vierasta.Sopanen 2016, s. 65–66

 Seurakunnan johtajat 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet seurakunnan saarnaajan ja johtajan virassa:Palo-oja 2022
 1921–1931: Fredrik Lieslehto
 1932–1933: Otto Oksman
 1933–1945: Vilho Hartonen
 1946–1947: Sulo Salo
 1947–1953: Yrjö Nurmi
 1954–1956: Arthur Hällström
 1957–1963: Uuno Palonen
 1965–1967: Taisto Vesterinen
 1967–1983: Kauko Hostikka
 1983–1986: Veikko Manninen
 1986–1988: Kauko Hostikka
 1989–2009: Jarmo Makkonen
 2009–2024: Usko Katto
 2024-Petteri Arasalo

 Katso myös 
 Uskonto Tampereella
 Helluntaiherätys Suomessa
 Hervannan Katukappeli
 Luettelo Suomen helluntaiseurakunnista

 Lähteet 

 Lieslehto, F. R.: Tampereen Saalem-seurakunta 40 vuotta 1921–1961. Tampereen Saalem-seurakunta, Tampere, 1961



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Seurakunnan verkkosivusto
 Juho-Matti Paavola: Hengen menoa? Aviisi selvitti, mitä ihmettä Helluntaiseurakunnan Wake Up -illoissa tapahtuu. Aviisi 16/2010.

Helluntaiseurakunta
Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat
Luokka:Kyttälä