Tuomiokunta

Tuomiokunta oli vuoteen 1993 asti toimineiden kihlakunnanoikeuksien hallinnollinen yksikkö. Tuomiokunta oli virasto, jossa kihlakunnanoikeuksien henkilökunta työskenteli. Yksi tuomiokunta vastasi muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta useiden kihlakunnanoikeuksien toiminnasta. Kihlakunnanoikeus saattoikin olla vain istuntopaikka, jonne tuomari notaareineen matkusti tuomiokunnasta käräjiä pitämään.

Tuomiokunnan toimintaa johti kihlakunnantuomari. 1970-luvulla perustettiin myös käräjätuomareiden virkoja. Vastavalmistuneet lakimiehet suorittivat tuomiokunnassa auskultoinnin, eli tuomioistuinharjoittelun. Siihen kuului pöytäkirjan pitoa kihlakunnanoikeuden istunnoissa, kiinteistöasioiden sekä rangaistusmääräysten ja maksamismääräysten hoitamista. Lopuksi auskultantti toimi kihlakunnanoikeuden puheenjohtajana.

Auskultoinnin suorittanut saa hovioikeudelta varatuomarin arvonimen.

Tuomiokunnat rahoittivat itse omat kulunsa 1970-luvulle asti. Kihlakunnantuomari oli oikeutettu sportteleihin, joilla hän ylläpiti tuomiokunnan ja maksoi myös henkilökunnan palkat ja toimitilavuokrat.

Vuoden 1993 alioikeusuudistuksen myötä tuomiokunnat ja kihlakunnanoikeudet lakkasivat kun tilalle perustettiin yhtenäiset käräjäoikeudet.

Historiaa
Suomen tumiokunnat keskiajalta uuden ajan alkuun
Suomen tuomiokuntien lukumäärä vakiintui 1400-luvun alussa ja oli edelleen 1500-luvun alkupuolella 14. Ahvenanmaa muodosti yhden ainoan tuomiokunnan. Siellä toimi maakäräjät, joita johti maatuomari (). Asiakirjoissa maatuomari mainitaan ensi kerran 1410 ja sitten 1451, mutta 1492 on Ahvenanmaallakin viranhaltijan nimityksenä kihlakunnantuomari (). Varsinais-Suomi oli jaettu neljään tuomiokuntaan (Halikon kihlakunnan, Piikkiön kihlakunnan, Maskun kihlakunnan ja Vehmaan kihlakunnan tuomiokunta). Satakunnassa oli Ala-Satakunnan kihlakunnan ja Ylä-Satakunnan kihlakunnan tuomiokunnat. Häme oli jaettu kolmeen tuomiokuntaan (Sääksmäen kihlakunnan, Hattulan kihlakunnan ja Hollolan kihlakunnan tuomiokunta). Uudellamaalla oli kolme tuomiokuntaa (Raaseporin kihlakunnan läntinen ja itäinen tuomiokunta sekä Itä-Uudenmaan tuomiokunta). Koko Pohjanmaa muodosti yhden ainoan tuomiokunnan.Jerker A. Eriksson: Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit keskiajalla. Teoksessa Håkon Holmberg et al.: Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit, Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys 1959, sivu 1.

Uuden ajan alusta vuoden 1680 virkareduktioon säilyi pääpiirteissään keskiaikainen tuomiokuntajako. Pienoinen muutos oli, että Uudellamaalla oli nyt Raaseporin läänin ja Porvoon läänin tuomiokunnat. Raaseporin tuomiokunta oli 1558–1563 jaettuna Raaseporin itäiseen tuomiokuntaan ja Raaseporin läntiseen tuomiokuntaan. Itä-Suomesta tunnetaan kihlakunnantuomareita 1530-luvulta lähtien. Sitä ennen Viipurin linnanpäällikkö oli huolehtinut alimman asteen oikeudenhoidosta. Itä-Suomi jakautui Savon, Lappeen ja Äyräpään tuomiokuntaan. Lappeen tuomiokunta koostui Lappeen kihlakunnasta, Kymenkartanon läänin itäisestä osasta ja Rannan kihlakunnan läntisestä osasta. Kymenkartanon läänin läntinen osa kuului Porvoon tuomiokuntaan. Äyräpään tuomiokuntaan kuuluivat Äyräpään kihlakunta, Jääsken kihlakunta ja Rannan kihlakunnan itäinen osa.Yrjö Blomstedt: Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit uuden ajan alusta v:n 1680 virkareduktioon (1523–1680). Teoksessa Håkon Holmberg et al.: Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit, Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys, 1959, sivut 8–9.

Sen jälkeen kun Käkisalmen lääni liitettiin Ruotsin valtakuntaan, nimitettiin sinne ensimmäinen tuomari 1611. Tuomiokunta kuului Turun hovioikeuspiiriin vuodesta 1623 Uudenkaupungin rauhaan 1721 saakka. Suomeen jääneistä osista Käkisalmen lääniä muodostettiin Karjalan tuomiokunta; muu osa siirtyi Venäjän alaisuuteen. Inkerinmaa kuului 1617–1629 Svean hovioikeuden, 1629–1684 Tarton hovioikeuden ja vuodesta 1684 Turun hovioikeuden alaisuuteen. Vuoden 1721 rauhansopimuksessa alue luovutettiin Venäjälle. Alueella oli Jaaman ja Ivangorodin läänien tuomiokunta, Kaprion läänin tuomiokunta ja Pähkinälinnan läänin tuomiokunta.Håkon Holmberg et al.: Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit, Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys 1959, sivut 49–50.

Luettelo Suomen tuomiokunnista 1623–1993
Ahvenanmaa
 Ahvenanmaan tuomiokunta 1623–1862

Varsinais-Suomi ja Satakunta
 Halikon tuomiokunta 1623–1675
 Piikkiön tuomiokunta 1623–1675
 Piikkiön ja Halikon tuomiokunta 1675–1795
 Piikkiön ja Halikon alinen tuomiokunta 1795–1877
 Piikkiön ja Halikon ylinen tuomiokunta 1795–1877
 Piikkiön tuomiokunta 1877–1993
 Halikon tuomiokunta 1877–1993
 --
 Vehmaan tuomiokunta 1623–1653
 Ala-Satakunnan tuomiokunta 1623–1653
 Maskun ja Mynämäen tuomiokunta 1623–1680
 Vehmaan ja Ala-Satakunnan tuomiokunta 1653–1680
 Ala-Satakunnan tuomiokunta 1680–1693
 Maskun ja Vehmaan tuomiokunta 1680–1693
 Vehmaan ja Ala-Satakunnan tuomiokunta 1693–1802
 Vehmaan tuomiokunta 1802–1993
 Ala-Satakunnan tuomiokunta 1802–1885
 Euran tuomiokunta 1885–1993
 Ulvilan tuomiokunta 1885–1993
 Maskun ja Mynämäen tuomiokunta 1693–1793
 Maskun tuomiokunta 1793–1946
 Mynämäen tuomiokunta 1793–1885
 Paraisten tuomiokunta 1946–1993
 --
 Ylä-Satakunnan tuomiokunta 1623–1785
 Ylä-Satakunnan alinen tuomiokunta 1785–1885
 Loimaan tuomiokunta 1885–1993
 Tyrvään tuomiokunta 1885–1993
 Ylä-Satakunnan ylinen tuomiokunta 1785–1877
 Ikaalisten tuomiokunta 1877–1993 

Uusimaa ja Häme
 Hattulan tuomiokunta 1623–1654
 Raaseporin tuomiokunta 1623–1654
 Hollolan tuomiokunta 1623–1658
 Porvoon tuomiokunta 1623–1658
 Sääksmäen tuomiokunta 1623–1796
 Hattulan ja Raaseporin tuomiokunta 1654–1689
 Hollolan ja Porvoon tuomiokunta 1658–1750
 --
 Raaseporin tuomiokunta 1689–1795
 Raaseporin itäinen tuomiokunta 1795–1874
 Lohjan tuomiokunta 1874–1993
 Raaseporin läntinen tuomiokunta 1795–1862
 Raaseporin tuomiokunta 1862–1993
 Porvoon ja Kymenkartanon tuomiokunta 1750–1807
 Porvoon tuomiokunta 1807–1993
 Helsingin tuomiokunta 1874–1971
 Tuusulan tuomiokunta 1937–1993
 Hyvinkään tuomiokunta
 Vantaan tuomiokunta 1972–1993
 Kymin (Uudenmaan lääniä) tuomiokunta 1807–1874
 Mäntsälän tuomiokunta 1874–1972
 Orimattilan tuomiokunta 1972–1993
 --
 Hollolan tuomiokunta 1750–1783
 Hollolan (Hämeen lääniä) tuomiokunta 1783–1832
 Hollolan (Kymenkartanon lääniä) tuomiokunta 1783–1832
 Sääksmäen alinen tuomiokunta 1796–1845
 Janakkalan tuomiokunta 1845–1993
 Sääksmäen ylinen tuomiokunta 1796–1845
 Jämsän tuomiokunta 1845–1993
 Ruoveden tuomiokunta 1875–1993
 Hauhon tuomiokunta 1891–1993
 Satakunnan tuomiokunta 1811–1875
 Pirkkalan tuomiokunta 1875–1993
 Iitin tuomiokunta 1832–1993
 Hollolan tuomiokunta 1832–1993
 Heinolan tuomiokunta 1832–1993
 Sääksmäen tuomiokunta 1845–1891
 Tammelan tuomiokunta 1891–1993
 Toijalan tuomiokunta 1950–1993

Karjala
 Jääsken, Rannan ja Äyräpään tuomiokunta 1623–1650
 Lappeen ja Kymenkartanon tuomiokunta 1623–1650
 Jääsken, Lappeen, Rannan ja Äyräpään tuomiokunta 1650–1680
 Kymenkartanon tuomiokunta 1650–1680
 Jääsken, Rannan ja Äyräpään tuomiokunta 1680–1722
 Kymenkartanon ja Lappeen tuomiokunta 1680–1743
 Kymenkartanon tuomiokunta 1743–1750
 Käkisalmen läänin tuomiokunta 1634–1722
 --
 Viipurin ja Käkisalmen provinssien tuomiokunta 1721–1747
 Viipurin tuomiokunta 1747–1783
 Viipurin alilainkäyttöoikeus 1784–1797
 Viipurin tuomiokunta 1797–1816
 Käkisalmen tuomiokunta 1747–1783
 Käkisalmen alilainkäyttöoikeus 1784–1797
 Käkisalmen eteläinen tuomiokunta 1797–1816
 Sortavalan alilainkäyttöoikeus 1784–1797
 Käkisalmen pohjoinen tuomiokunta 1797–1816
 Kymenkartanon tuomiokunta 1744–1783
 Haminan alilainkäyttöoikeus 1784–1797
 Kymin tuomiokunta 1797–1816
 Lappeenrannan alilainkäyttöoikeus 1784–1797
 Savonlinnan tuomiokunta 1744–1783
 Savonlinnan alilainkäyttöoikeus 1784–1797
 Savonlinnan tuomiokunta 1797–1816
 --
 Rannan tuomiokunta 1816–1940
 Äyräpään tuomiokunta 1816–1923
 Rajajoen tuomiokunta 1923–1940
 Viipurin tuomiokunta 1923–1940
 Käkisalmen eteläinen tuomiokunta 1816–1862
 Käkisalmen tuomiokunta 1862–1940
 Käkisalmen pohjoinen tuomiokunta 1812–1831
 Sortavalan tuomiokunta 1831–1940
 Salmin tuomiokunta 1831–1940
 Suojärven tuomiokunta 1936–1940
 Käkisalmen keskinen tuomiokunta 1816–1862
 Kurkijoen tuomiokunta 1862–1940
 Kymen (Viipurin lääniä) tuomiokunta 1816–1862
 Kymin tuomiokunta 1862–1993
 Lappeen tuomiokunta 1816–1993
 Valkealan tuomiokunta 1941–1993
 Jääsken tuomiokunta 1816–1940
 Imatran tuomiokunta 1924–1993
 --
 Karjalan tuomiokunta 1722–1788
 Karjalan alinen tuomiokunta 1788–1862
 Ilomantsin tuomiokunta 1862–1993
 Kiteen tuomiokunta 1862–1993
 Kerimäen tuomiokunta 1941–1972
 Karjalan ylinen tuomiokunta 1788–1821
 Liperin tuomiokunta 1821–1993
 Pielisjärven tuomiokunta 1821–1993
 Nilsiän tuomiokunta 1950–1993

Savo
 Savon tuomiokunta 1623–1653
 Pien-Savon tuomiokunta 1653–1796
 Suur-Savon tuomiokunta 1653–1832
 Juvan tuomiokunta 1832–1993
 Mikkelin tuomiokunta 1832–1993
 Mäntyharjun tuomiokunta 1862–1974
 Pien-Savon ylinen tuomiokunta 1796–1821
 Iisalmen tuomiokunta 1821–1993
 Pielaveden tuomiokunta 1865–1993
 Kuopion tuomiokunta 1821–1993
 Pien-Savon alinen tuomiokunta 1796–1862
 Leppävirran tuomiokunta 1862–1961
 Varkauden tuomiokunta 1961–1993
 Rantasalmen tuomiokunta 1862–1993
 Rautalammin tuomiokunta 1795–1961
 Suonenjoen tuomiokunta 1961–1993

Pohjanmaa
 Pohjanmaan tuomiokunta 1623–1658
 Kajaanin vapaaherrakunnan tuomiokunta 1651–1680
 --
 Etelä-Pohjanmaan tuomiokunta 1658–1804
 Keski-Pohjanmaan tuomiokunta 1678–1680
 Oulun eteläisen voutikunnan tuomiokunta 1762–1776
 Keski-Pohjanmaan tuomiokunta 1776–1804
 Rautalammin tuomiokunta 1776–1795
 Pohjanmaan itäinen tuomiokunta 1795–1864
 Jyväskylän tuomiokunta 1864–1993
 Laukaan tuomiokunta 1864–1890
 Saarijärven tuomiokunta 1890–1993
 Viitasaaren tuomiokunta 1890–1993
 Korsholman eteläinen tuomiokunta 1804–1862
 Ilmajoen tuomiokunta 1863–1993
 Kauhajoen tuomiokunta 1923–1993
 Närpiön tuomiokunta 1863–1993
 Korsholman pohjoinen tuomiokunta 1804–1862
 Korsholman tuomiokunta 1863–1993
 Kyrön tuomiokunta 1863–1993
 Keski-Pohjanmaan alinen tuomiokunta 1804–1862
 Alavuden tuomiokunta 1863–1993
 Lapuan tuomiokunta 1938–1993
 Uudenkaarlepyyn tuomiokunta 1863–1955
 Kauhavan tuomiokunta 1855–1993
 Keski-Pohjanmaan ylinen tuomiokunta 1804–1862
 Kokkolan tuomiokunta 1863–1955
 Lohtajan tuomiokunta 1955–1993
 --
 Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunta 1658–1762
 Oulun pohjoisen voutikunnan tuomiokunta 1762–1804
 Kemin ja Kajaanin tuomiokunta 1776–1804
 Kajaanin tuomiokunta 1804–1993
 Kemin tuomiokunta 1804–1938
 Tornion tuomiokunta 1811–1993
 Lapinmaan tuomiokunta 1846–1993
 Rovaniemen tuomiokunta 1939–1993
 Iin tuomiokunta 1939–1989
 Taivalkosken tuomiokunta 1957–1964
 Kuusamon tuomiokunta 1965–1993
 Oulun tuomiokunta 1804–1989
 Piippolan tuomiokunta 1862–1954
 Haapajärven tuomiokunta 1954–1993
 Muhoksen tuomiokunta 1954–1993
 Oulujoen tuomiokunta 1989–1993
 Saloisten tuomiokunta 1804–1957
 Salon tuomiokunta 1957–1970
 Ylivieskan tuomiokunta 1971–1993

 Tuomiokunnat 1900-luvulla 
 Vuonna 1910 Suomessa oli 62 tuomiokuntaa, joissa jokaisessa oli 2–5 käräjäkuntaa kukin omalla lautakunnallaan mutta yhteisellä puheenjohtajalla.F. O. Lilius: Oikeuslaitos ja oikeudenkäyntimenettely. Teoksessa Yhteiskunnallinen käsikirja. Helsinki: Kansanvalistusseura, 1910.
 Suomi oli 1930-luvulla jaettu 65 tuomiokuntaan ja 252 käräjäkuntaan.Hakkila, 1938. Luku: Kihlakunnanoikeus, s. 337 Tuomiokunnat Turun ja Porin läänissä, Uudenmaan läänissä ja Hämeen läänissä olivat Turun hovioikeuden alaisia, Vaasan ja Oulun lääneissä Vaasan hovioikeuden alaisia sekä Viipurin, Mikkelin ja Kuopion lääneissä Viipurin hovioikeuden alaisia. Jokaisella tuomiokunnalla oli oma tuomarinsa, joka toimi puheenjohtajana kunkin tuomiokuntaan kuuluvan käräjäkunnan kihlakunnanoikeudessa.Hakkila, 1938. Luku: Tuomiokunta, s. 1141
 Sen jälkeen kun eduskunta vuoden 1941 lopulla oli julistanut Moskovan rauhassa luovutetut alueet takaisin Suomeen liitetyiksi, alueelle perustettiin viisi väliaikaista tuomiokuntaa:
 Viipurin ja Rannan väliaikainen tuomiokunta
 Äyräpään ja Rajajoen väliaikainen tuomiokunta
 Jääsken, Käkisalmen ja Suvannon väliaikainen tuomiokunta
 Kurkijoen ja Sortavalan väliaikainen tuomiokunta
 Salmin ja Suojärven väliaikainen tuomiokunta
 Vuonna 1970 Suomessa oli 73 tuomiokuntaa ja niissä yhteensä 158 käräjäkuntaa.
 Juuri ennen vuonna 1993 toimeenpantua alioikeusuudistusta Suomessa oli 71 tuomiokuntaa ja 25 raastuvanoikeutta. Uudistuksessa raastuvanoikeudet ja tuomiokunnat lakkautettiin, ja niiden tilalle perustettiin 70 käräjäoikeutta, joiden toimivallan alueen nimeksi tuli käräjäoikeuden tuomiopiiri.

Vaalipiiri
Suomen säätyvaltiopäivien talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet säätyvaltiopäiviä varten valittiin tuomiokuntien muodostamista vaalipiireistä välillisin vaalein valitsijakokouksissa.

Katso myös
 Käräjäkunta

Huomautuksia

Lähteet



 Valtionarkiston yleisluettelo I, s. 139–147. Helsinki 1956.
 Ernst Tegengren: "Bidrag till domstolarnas i Finland historia". Tidskrift utgiven av Juridiska Föreningen i Finland 1899–1900

Viitteet

*