Nyköpingin kunta

pienoiskuva|oikea|Nyköpingshusin linna.
pienoiskuva|oikea|Nyköpinginjoki Täckhammarin sillan kohdalla.
pienoiskuva|oikea|Nyköpinginjoen laaksoa.
pienoiskuva|oikea|Stigtomtan taajama.
pienoiskuva|oikea|Näkymä Kiladaleniin Berga Kullen luonnonsuojelualueelta.
pienoiskuva|oikea|Lindbacke-Svanvikenin luonnonsuojelualue.
pienoiskuva|oikea|Labro ängarin luonnonsuojelualue.
pienoiskuva|oikea|Hornetista otettu kuva Båven-järvestä.
pienoiskuva|oikea|Nävsjön-järvi näköalavuorelta.
pienoiskuva|oikea|Simonbergetin luonnosuojelualue Tunabergissä.

Nyköpingin kunta () on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Nyköping.

Kunnan maapinta-ala on 1 420,46 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 58 344 henkeä (31.12.2024).

Vuonna 2007 kunnassa oli 298,66 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Vuonna 1951 Nyköpingin kaupunkiin liitettiin suurin osa Nikolain maalaiskunnasta ja samalla loppuosasta muodostettiin Oxelösundin kaupunki. Vuotta myöhemmin Ruotsissa toteutettiin kuntauudistus, jolloin nykyisen Nyköpingin alueelle muodostettiin kaupungin lisäksi seitsemän "suurkuntaa":

 Bettna (Bettna, Blacksta, Forssa, Husby-Oppunda, Vadsbro ja Vrena)
 Jönåker (Bergshammar, Kila, Lunda ja Tuna)
 Rönö (Lid, Ludgo, Ripsa, Runtuna, Råby-Rönö ja Spelvik)
 Stigtomta (Bärbo, Halla, Nykyrka ja Stigtomta)
 Svärta (Helgona ja Svärta)
 Tunaberg (ei muutosta)
 Tystberga (Bogsta, Bälinge, Lästringe, Sättersta, Torsåker ja Tystberga)
 Nyköpingin kaupunki (ei muutosta)

Vuonna 1967 Svärta liitettiin Nyköpingin kaupunkiin. Nyköpingin kunta muodostettiin yllä mainituista kunnista, mutta Bettnan kunnasta Nyköpingiin liitettiin vain Vrena ja Husby-Oppundan. Loput Bettnan alueet liitettiin Flenin kuntaan. Vuonna 1974 Nyköpingiin liitettiin vielä Trosan kaupunki, Vagnhäradin ja Dagan maalaiskunnat sekä Gnestan kauppala.

Kuntauudistuksen jälkeen Nyköpingin kunta kattoi koko Södermanlandin läänin rannikon lukuun ottamatta Oxelösundin kuntaa, jota pienestä pinta-alastaan huolimatta ei liitetty Nyköpingin kuntaan. Uuden suurkunnan pohjois- ja itäosissa oli kuitenkin toiveita irtautumisesta. Nyköpingin kunta jaettiin vuoden 1992 alussa erottamalla siitä Gnestan ja Trosan kunnat.

Vaakuna
Vaakunaselitys: (Ruotsiksi: I fält av silver ett rött borgtorn med krenelerad väktargång och spetsig tornhuv.)

Vaakunan aihe esiintyy ensimmäisen kerran sinetissä vuonna 1359 ja myöhemmin vaakunana. Vaakuna vahvistettiin Nyköpingin kaupungille vuonna 1945. 1970-luvun kuntauudistuksen jälkeen päätettiin käyttää jatkossakin kaupungin vanhaa vaakunaa, joka rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974. Nykyisen Nyköpingin kunnan alueella aiemmin sijainneista kunnista viidellä on ollut oma vaakuna:

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Tausta Tarkempi jaottelu Henkilöä(31.12.2015) % Ulkomaalaistaustaiset Ulkomailla syntyneet7 19213,3 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla2 1233,9 Ruotsalaistaustaiset Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla3 6946,8 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa41 25376,0

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 977 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia kunnan väestöstä.

Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyvät myös nykyään itsenäiset Gnestan ja Trosan kunnat. Kyseisten tietojen mukaan 5,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 667 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,6 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 193 039 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 71 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,8 %
 18–64-vuotiaat: 57,9 %
 65 vuotta täyttäneet: 22,3 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 15 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 359 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Nyköping 29 891 2  Arnö 3 871 3  Stigtomta 1 942 4  Svalsta 1 078 5  Tystberga 828 6  Nävekvarn 795 7  Bergshammar 790 8  Vrena 626 9  Jönåker 617 10  Sjösa 483 11  Enstaberga 430 12  Runtuna 250 13  Ålberga 247 14  Buskhyttan 225 15  Stavsjö 212

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Oppeby
 Oxbacken

Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Nyköpingin taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Aspa
 Berghag
 Buskhyttegård
 Edstorp
 Fyrby
 Granlund + Kvarnsjön*
 Jagbacken
 Kila
 Kisäng
 Lappetorp
 Lid
 Lästringe
 Nedre Aspa
 Påljungshage
 Skeppsvik
 Stavsjöbruk
 Uttervik (norra delen)
 Örstig

Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Granlund + Kvarnsjön kuuluu osin myös Trosan kuntaan.

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Brandholmen
 Koppartorp
 Påljungshage

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Nyköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Nyköpings Västra (21 valtuutettua)
 Nyköpings Norra (20 valtuutettua)
 Nyköpings Östra (20 valtuutettua)

Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Nyköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Gnestan kunta ja Trosan kunta sisältyvät Nyköpingin tuloksiin vuosina 1973–1988.

Piirit
pienoiskuva|oikea|Kartta Nyköpingin kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Bergshammarin piiri 
 Kilan piiri (Södermanland) 
 Lidin piiri 
 Ludgo-Spelvikin piiri 
 Lundan piiri 
 Lästringen piiri 
 Nyköpingin Alla Helgonan piiri (Nyköpings Alla Helgona distrikt) 
 Nyköpingin Sankt Nicolain piiri (Nyköpings Sankt Nicolai distrikt) 
 Runtunan piiri 
 Råby-Rönön ja Ripsan piiri (Råby-Rönö och Ripsa distrikt) 
 Stigtomtan piiri 
 Svärtan piiri 
 Tunabergin piiri 
 Tunan piiri (Södermanland) 
 Tystberga-Bälingen piiri 
 Vrenan piiri 

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Nyköpings S:t Nicolai
 Nyköpings Alla Helgona
 Tunaberg
 Kiladalen
 Stigtomta-Vrena
 Rönö
 Tystbergabygden

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Gnestan kunta ja Trosan kunta ovat vielä osa Nyköpingin kuntaa, mutta niihin kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Bergshammar
 Bogsta
 Bälinge
 Bärbo
 Halla
 Helgona* (Allhelgona)
 Husby-Oppunda (Husby)
 Kila
 Lid
 Ludgo
 Lunda (Jönåker)
 Lästringe
 Nicolai*
 Nikolai kbfd*
 Nykyrka
 Nyköpings Alla Helgona (Nyköpings östra)
 Nyköpings Sankt Nicolai (Nyköpings västra)
 Ripsa
 Runtuna
 Råby-Rönö (Råby)
 Spelvik
 Stigtomta
 Svärta
 Sättersta
 Tuna
 Tunaberg (Näveberg)
 Tystberga
 Vrena

Kirkot

Ystävyyskaupungit
 Iisalmi, Suomi
 Lauf an der Pegnitz, Saksa
 Notodden, Norja
 Nykøbing Falster, Tanska
 Salacgrīva, Latvia
 Viipuri, Venäjä

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Nyköpingin kunnan kotisivut  

*