Lucian päivä

Lucian päivää vietetään Pyhän Lucian muistoksi vuosittain hänen kuolinpäivänään 13. joulukuuta. Muistopäivä kuuluu alun perin katoliseen pyhimyskalenteriin, mutta nykyisin sitä vietetään maallistunein muodoin ennen kaikkea ruotsinkielisessä kulttuurissa. Perinteeseen kuuluu Lucia-neito, joka on pukeutunut valkoisiin vaatteisiin, punaiseen vyöhön ja kynttiläkruunuun ja pitää kädessään kynttilää.

Lucia tuo valoa talven pimeyteen. Lucia ( ’valo’) on suomennettuna Valotar. Juliaanisessa kalenterissa talvipäivänseisaus osui keskiajalla Lucian kuolinpäivään, mikä viittaa siihen, ettei kyseessä ollut sattuma. Vuoden pisimpään yöhön ja valon juhlaan liittyneet pakanalliset tavat ja uskomukset yhdistyivät Lucian nimeen.  

 Taustaa 

Luciaan liittyvät kertomukset ovat peräisin Sisilian saarelta Italiasta. Lucian historiallisuutta ei pyhimyslegendoissa epäillä. Lucian muistopäivää vietettiin katolisella keskiajalla myös Pohjoismaissa, ja ”Lutsi-neitsyt” tunnettiin myös Suomessa, kuten Mikael Agricolan Rukouskirjasta vuodelta 1544 ilmenee. Ensimmäinen tieto Lucian päivän vietosta Pohjoismaissa uudella ajalla on Ruotsin Länsi-Götanmaalta vuodelta 1746. Perinnettä vietetään jonkin verran myös Suomessa, Tanskassa ja Norjassa sekä amerikanruotsalaisten parissa. Ruotsissa nimitys ”lille jul” (pikkujoulu) on liitetty Lucian päivään. Lucian päivän viettoa on kutsuttu ruotsalaiseksi lisäksi kansainvälisiin juhlatapoihin. Nykyisissä juhlatavoissa Lucian päivän kynttilänvalo saatetaan tulkita auringonpaisteen ja esimerkiksi ihmisten välisen lämmön vertauskuvaksi.

Lucialle tapahtui viiriäisihme Syrakusassa, kun vallitsi nälänhätä vuonna 1646, jolloin kaupunkilaiset rukoilivat apua Lucialta. Tällöin viiriäisparvi ilmestyi kaupunkiin (tai yksi viiriäinen messun aikana kirkkoon) ja heti sen jälkeen saapui 13. toukokuuta (tai joulukuuta) laiva täynnä viljaa. Tapauksen muistoksi toukokuun ensimmäistä sunnuntaita vietetään Syrakusassa Viiriäisten Pyhän Lucian juhlana. Viiriäinen on mahdollisesti tarttunut tarinoihin siitä, että Syrakusan vanha keskusta sijaitsee Ortigian saarella, ja sana ”Ortygia” tulee kreikan sanasta ortyx, joka tarkoittaa viiriäistä.

Lucian sanotaan kuolleen marttyyrikuoleman vuonna 304. Hänestä kertovat varhaisimmat lähteet ilmestyvät historiankirjoitukseen kuitenkin vasta yli sata vuotta myöhemmin. Lucia-kertomukset ovat saaneet vaikutteita Artemiin lisäksi myös varhaisempiin kristillisiin naispyhimyksiin liitetyistä tarinoista.

 Lucian päivä Suomessa 

 Historia 

pienois|pysty|Ensimmäinen Suomen Lucia-juhla Helsingissä 1949.
Suomessa Lucia-neito valitaan Folkhälsanin ja sanomalehti Hufvudstadsbladetin yhteistyöllä. Ne valitsevat ehdokkaat, joista valtakunnallinen Lucia-neito valitaan yleisöäänestyksessä. Äänestykseen liittyy keräys hyväntekeväisyyteen. Koko Suomen Lucia on valittu vuodesta 1949. Lucia kruunataan Helsingin tuomiokirkossa. Kruunaamisen jälkeen Lucia-neito esiintyy tuomiokirkon portailla tonttujen kanssa ja Lucia-kulkue kiertää Helsingin keskustassa. Myöhemmin hän osallistuu useisiin tapahtumiin. Lisäksi useilla paikkakunnilla ja kouluissa valitaan omia Lucia-neitoja ja järjestetään Lucia-kulkueita.

Lucia-juhla tuli alkujaan Suomeen Högvallan seminaarin kautta 1919, jonne sen toi opettaja Ruotsin Värmlannista.Julens festligheter. Porvoon kaupunki.  Helsingissä ensimmäinen Lucia-kulkue järjestettiin vuonna 1930, ja ensimmäinen virallinen Lucia-neito Suomessa valittiin vuonna 1950.

Lucia-juhlaa on vietetty Suomessa 1800-luvulla, luultavasti jo 1700-luvulla, ruotsalaisen perinteen mukaisesti. Näissä juhlissa ei kuitenkaan ollut Lucia-neitoa, vaan ne olivat koulujen syyslukukauden päätösjuhlia (ruots. luciefest). Nämä luciajuhlat olivat valon juhlia, niin sanottuja illuminaatioita, joissa koko koulu valaistiin. Juhla oli usein samalla koko kaupungin juhla.

Lyskraft. Finlands Lucia från år 1950 -kirjan mukaan ensimmäinen tieto Lucia-neidosta Suomessa on vuodelta 1898, Turusta, Svenska fruntimmerskolan i Åbo -koulusta (Turun ruotsalainen naisväenkoulu). Koulunjohtaja Kaarlo Tiililän päiväkirjamerkintöjen mukaan Porvoon suomalaisessa yhteiskoulussa on vuonna 1898 harjoiteltu Lucia-juhlaa.

 2020-luku ja vuoden 2024 rasismikohu 
Vuonna 2024 Suomen Lucia-perinne nousi laajan yhteiskunnallisen keskustelun keskiöön, kun Daniela Owusu valittiin ensimmäisenä mustana naisena valtakunnalliseksi Luciaksi. Valinta laukaisi sosiaalisessa mediassa rasistisen vihakampanjan, joka herätti myös kansainvälistä huomiota. Pääministeri Petteri Orpo tuomitsi rasismin ja esitti julkisen anteeksipyynnön Owusulle.

Tapauksen seurauksena Lucia-keräys sai historiallisen suuren julkisen tuen. Keräys tuotti ennätykselliset 653 704,19 euroa, mikä on kaikkien aikojen suurin summa keräyksen historiassa. 

 Lucia-neidot Suomessa vuodesta 1950 lähtien 

1950-luku

 Vuosi  Nimi  Kotipaikkakunta 1950  Barbro Reihe   1951  Maj-Britt Ekman   1952  Kerstin Klingberg   1953  Märta Cavonius   1954  Ann-Mari Nybondas   1955  Christina Holmberg   1956  Gunnel Törnroos   1957  Leila Saxberg   1958  Barbro Ahlroth  Pohja 1959  Astrid Carlström  

1960-luku

 Vuosi  Nimi  Kotipaikkakunta 1960  Ingegerd Londen   1961  Carita Norra   1962  Ingeborg Spiik   1963  Betty Nyholm   1964  Ingrid Lindqvist   1965  Christa Oinonen   1966  Mona Bäckström   1967  Eivor Ahti   1968  Charlotta Blomqvist   1969  Gun-May Lundqvist  

1970-luku

 Vuosi  Nimi  Kotipaikkakunta 1970  Christel Lindström   1971  Marianne Hellman   1972  Ann-Chistin Forsberg   1973  Maria Hagelstam   1974  Bodil Ehn   1975  Erica Aminoff   1976  Kate Nyberg   1977  Carita Forsblom   1978  Helena Pettersson   1979  Nina Krause  

1980-luku

 Vuosi  Nimi  Kotipaikkakunta 1980  Jannike Danielsen   1981  Ann-Lis Blomqvist   1982  Kira Ollonqvist   1983  Helena Ek  Loviisa 1984  Barbro Hakalax  Kauniainen 1985  Anne Alhainen  Kotka 1986  Ulrica Hagback   1987  Nina Björkfelt   1988  Susanna Palin   1989  Eva-Maria Uppstu  Kristiinankaupunki

1990-luku

 Vuosi  Nimi  Kotipaikkakunta 1990  Petra Fagerholm  Hanko 1991  Ingrid Biese  Moskova 1992  Annalena Reinikainen  Västanfjärd 1993  Catrine Karlsson  Jomala 1994  Johanna Lindgård  Bromarv, Tammisaari 1995  Katarina Nyqvist  Pedersören kunta 1996  Jonna Ansa  Espoo 1997  Heidi Fager  Espoo 1998  Katja Weckström  Vantaa 1999  Melina Renqvist  Vantaa

2000-luku

 Vuosi  Nimi  Kotipaikkakunta 2000  Sofie Backman  Inkoo 2001  Jessica Söderholm  Helsinki 2002  Andrea Mattsson  Maarianhamina 2003  Anna-Charlotta Thibblin  Helsinki 2004  Maria Brandt  Närpiö 2005  Marianne Ekqvist  Helsinki 2006  Karolina Henriksson  Espoo 2007  Frida Andersson  Tammisaari 2008  Sonja Sjöblom  Loviisa 2009  Ellen Husberg  Vantaa

2010-luku
 Vuosi  Nimi  Kotipaikkakunta 2010  Mirella Uddström   Porvoo 2011  Nora Peltola  Vihti 2012  Julia Hanhikoski  Kokkola 2013  Elin Andersson  Tammisaari, Raasepori 2014  Vanessa Eriksson  Jomala 2015  Sonja Lehto  Kauniainen 2016  Ingrid Holm  Kemiö, Kemiönsaari 2017  Anna-Kajsa Edström  Pietarsaari2018 Elin Qvist  Kauniainen2019  Sara RayÄhtävä, Pedersören kunta

2020-luku

 Vuosi  Nimi  Kotipaikkakunta 2020  Ingrid EnckellHelsinki 2021  Tilde Polviander  Maarianhamina 2022  Wilma Grönqvist  Karjaa, Raasepori 2023  Madeleine Amoroso  Helsinki 2024  Daniela Owusu Kirkkonummi 2025  Alexandra Lindqvist

 Santa Lucia -laulu 

Nykyiseen pohjoismaiseen Lucia-perinteeseen liittyy oleellisesti myös ”Santa Lucia” -niminen, alkujaan italialainen laulu. Sen sävelsi 1800-luvulla Teodoro Cottrau napolilaiseen kansanlaulutekstiin.Tammen musiikkitietosanakirja, 2. osa (M–Ö), art. Santa Lucia. Helsinki: Tammi, 1983. . Sen alkuperäiset italiankieliset sanat eivät kuitenkaan liity Lucian päivän viettoon, vaan se kuvaa merimaiseman kauneutta Napolin Santa Lucia -nimisen kaupunginosan edustalla. Suomessa laulu tunnetaan V. Artin sanoittamana myös nimellä ”Soi iltakellot”.Leskelä, Timo (toim): Kultaiset koululaulut vanhoilta ajoilta, s. 151. Helsinki: Tammi, 2008. .

Lucia-lauluun on myös toiset sanat, jotka Anna-Mari Kaskinen on kääntänyt ruotsinkielisestä laulusta: ”Sankta Lucia, tultasi kannat, kylmyyteen maailman toivoa annat.”

Lucianpäivään, toisaalta tapaninpäivään 26. joulukuuta tai jouluun sinänsä on liitetty myös Pyhään Stefanokseen liittyvä laulu ”Staffansvisa”.Staffan var en stalledräng. Sulasol.Kappaleen tiedot. Fono.fi.

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 

 Lucia.fi. Folkhälsanin Lucia-sivut.
 Lucian päivän juhlintaa Helsingissä. Helsingin kaupunki.
 Valontuojan matka pimeään Pohjolaan. Ylen Elävä arkisto.
 Joulu – rauhan vai rahan juhla? Ylen Elävä arkisto.
 Yle uutiset: Lucian päivä.


Luokka:Pyhien juhla- ja muistopäivät
Luokka:Norjalaiset juhlapäivät
Luokka:Ruotsalainen kulttuuri
Luokka:Suomalaiset kristilliset juhlapäivät
Luokka:Tanskalainen kulttuuri
Luokka:Joulukuun juhlapäivät
Luokka:Joulu Ruotsissa
Luokka:Joulu Suomessa
Luokka:Suomenruotsalainen kulttuuri
Luokka:49 Kansatiede, antropologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit