Ramsay (suomalainen suku)

Ramsay on pohjoismainen aatelissuku ja skotlantilaisen Ramsayn klaanin eräs sukuhaara, joka on introdusoitu Ruotsin ja Suomen aateliin. Suku on lähtöisin Skotlannista,Ulla Mattsson: Palikainen on idylli mahtipuiden varjossa  Turun Sanomat, 29.8.2004. ja saapui Ruotsiin 1500-luvulla. Suomessa elävät kaksi sukuhaaraa ovat aatelinen suku numero 17 ja vapaaherrallinen suku numero 40. Sukuun on kuulunut useita merkittäviä sotilaita, virkamiehiä, poliitikkoja ja liike-elämän vaikuttajia.

Suomenruotsissa nimi äännetään yleensä ['rɑmse], brittienglannissa [ˈɹæmzi].

Historia
Ramsayn suku on lähtöisin Skotlannin Midlothianissa sijaitsevasta Dalhousien linnasta, jonka isäntänä suvun varhaisin tunnettu edustaja, englantilaisesta Huntingdonin kaupungista kotoisin ollut Simon de Ramsay, toimi 1100-luvun jälkipuoliskolla. Kaarle I myönsi aikanaan klaanin päämiehelle edelleen kuuluvan Dalhousien jaarlin arvon. Suvun päälinna on nykyään Brechin, jossa klaanin päämies asuu. Suomen haara on kotoisin Brechinin läheltä Balnabreichista.Genos 16 (1945), s. 88-90 Suvun motto on Ora et labora (”Rukoile ja tee työtä”).

Suku levittäytyi aikanaan ympäri Eurooppaa. Ruotsiin saapui vuonna 1573 skotlantilaisten värvättyjen joukossa kapteeni Alexander Ramsay, joka kuoli pari vuotta myöhemmin Riiassa. Hänen poikansa, ratsumestari Hans Ramsay (k. 1649) asettui vuonna 1577Carl-Thomas von Christierson: Skotlantilaisia vaakunoita Suomen ritarihuoneella – totta vai tarua?, teoksessa Henkilö- ja sukuvaakunat Suomessa (toim. Antti Matikkala & Wilhelm Brummer), s. 146–149. SKS, Helsinki 2011. Suomeen, jossa hän sai läänityksekseen muun muassa Ihamäen kartanon Somerolla. Hänet naturalisoitiin vuonna 1633 Ruotsin aateliin, ja suku introdusoitiin seuraavana vuonna Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 215. Hans Ramsay todisti kuuluvansa vanhan skottilaisen aatelissuvun Ramsay of Dalhousie -päämieshaaraan vuodelta 1623 olleella sukuperätodistuksella, jonka oli allekirjoittanut Brechinin piispa sekä kahdeksan skotlantilaista Ramsayta ja joukko muita aatelisia. Jopa kuningas Kaarle I suositteli häntä.

Hans Ramsay oli kahdesti naimisissa suomalaisen aatelisnaisen kanssa. Suvussa oli 1600-luvulta alkaen runsaasti kenraaleita ja maaherroja. Sen omistukset karttuivat ja ehtivät käsittää monia eteläsuomalaisia kartanoita, pitkään muun muassa Jakkarilan kartanon Porvoon pitäjässä sekä Espoon kartanon. Sukuun kuulunut maaherra Anders Henrik Ramsay korotettiin 1700-luvulla jo vapaaherralliseen säätyyn, mutta introdusointi jäi suorittamatta, joten arvo ei periytynyt. Sukua siirtyi myös takaisin Ruotsiin.

Suku merkittiin Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 17. Silloinen kenraaliluutnantti Anders Edvard Ramsay korotettiin vapaaherraksi vuonna 1856 keisari Aleksanteri II:n kruunajaisten yhteydessä ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana vuonna ritarihuoneelle vapaaherrallisena sukuna numero 40. Sekä aatelinen että vapaaherrallinen sukuhaara ovat edelleen elossa.

Vapaaherrat Anders Edvard ja Georg Edvard Ramsay omistivat Munkkiniemen kartanon Helsingissä.

Suomalaisen suvun tarkkaa kytkeytymistä skotlantilaiseen klaaniin ei tiedetä, sillä Hans Ramsayn sukuperätodistuksessa nimettyjä esi-isiä ei ole kyetty varmuudella tunnistamaan. Todistuksesta on lisäksi säilynyt vain vuodelta 1633 oleva kopio, mutta alkuperäinen on kadonnut. Asiakirjan aitoutta ei kuitenkaan ole epäilty, ja myös Skotlannin Ramsayt pitävät suomalais-ruotsalaista sukua klaanin sukulaisina.

 Suvun jäseniä 
Vapaaherralliseen haaraan kuuluvien nimet on kursivoitu.

Hans (Joan) Ramsay (1550–1649), Suomen ja Ruotsin Ramsay-sukujen kantaisä, tuli Liivinmaalle palkkasoturina Liivinmaan sotien aikaan ja sai palkaksi maa-alueita Suomessa
 Alexander Ramsay (k. 1634), eversti, Creutznaehin kuvernööri Saksassa, Hans Ramsayn poika
 Anders Ramsay (k. 1631), everstiluutnantti, Hans Ramsayn poika
 Jakob Ramsay (k. 1648), kenraalikuvernööri, kreivi Axel Oxenstiernan hovijunkkari, Hans Ramsayn poika
 Johan Ramsay (k. 1648), majuri, Hans Ramsayn poika
 Anders Erik Ramsay (1638–1735), kenraalimajuri, Länsipohjan maaherra, Johan Ramsayn poika
 Alexander Vilhelm Ramsay
 Anders Henrik Ramsay (1707–1782), kenraaliluutnantti, poliitikko, Savon ja Kyminkartanon läänin maaherra, Anders Erik Ramsayn pojanpoika
 Sofia Lovisa Ramsay (1754–1816), kartanoiden omistaja, Anders Henrik Ramsayn tytär, Otto Wilhelm Ramsayn puoliso, Anders Wilhelm ja Carl Gustaf Ramsayn äiti, Vänrikki Stoolin tarinoiden runon ”Matkamiehen näky” päähenkilön esikuva, Anders Henrik Ramsayn tytär
 Gustav Wilhelm Ramsay, luutnantti, Alexander Vilhelm Ramsayn poika
 Otto Wilhelm Ramsay (1743–1806), Kyminkartanon läänin maaherra, Gustav Wilhelm Ramsayn poika
 Anders Wilhelm Ramsay (1777–1808), majuri, Otto Wilhelm ja Sofia Lovisa Ramsayn poika, aiheena runossa ”Matkamiehen näky”
 Carl Gustaf Ramsay (1783–1808), luutnantti, Otto Wilhelm ja Sofia Lovisa Ramsayn poika, aiheena runossa ”Matkamiehen näky”
 Anders Johan Ramsay (1744–1811), everstiluutnantti, Savon ja Karjalan läänin kuvernööri, Otto Wilhelm Ramsayn veli
 Carl August Ramsay (1791–1855) senaattori, salaneuvos, Viipurin läänin maaherra, Anders Johan Ramsayn poika
 Alexander Wolter Ramsay (1825–1891), ruukinomistaja, liikemies, Carl August Ramsayn poika
 Wolter Ramsay (1855–1926), toimitusjohtaja, vuorineuvos, Alexander Wolter Ramsayn poika
 August Ramsay (1859–1943), todellinen valtioneuvos, Suomen Pankin pääjohtaja, ministeri, Alexander Wolter Ramsayn poika
 Henrik Ramsay (1886–1951), toimitusjohtaja, poliitikko, ulkoministeri, August ja Jully Ramsayn poika
 Wilhelm Ramsay (1865–1928), geologi, geologian ja mineralogian professori, otti käyttöön termin Fennoskandia, Alexander Wolter Ramsayn poika
 Gustaf Adolf Ramsay (1794–1859) eversti, Anders Johan Ramsayn poika, Kuopion läänin kuvernööri 
 Anders Gustaf Ramsay (1832–1910), liikemies, muistelmateoksen Muistoja lapsen ja hopeahapsen kirjoittajaMuistoja lapsen ja hopeahapsen 1 Anders Ramsay Project Gutenberg, Carl August Ramsayn poika
 William Ramsay (1867–1944), kartanonomistaja, maanviljelysneuvos, Anders Gustaf Ramsayn veljenpoika
 Arthur Rickhard Ramsay (1838–1915), kenraalimajuri, Gustaf Adolf Ramsayn poika
 Allan Georg Ramsay (1839–1906), kenraaliluutnantti, Gustaf Adolf Ramsayn poika
 Gustaf Adolf Ramsay (1842–1918), kenraalimajuri, Gustaf Adolf Ramsayn poika
 Archibald Viktor Ramsay (1847–1907), kenraalimajuri, Gustaf Adolf Ramsayn poika
 Anders Edward Ramsay (1799–1877), jalkaväenkenraali, kenraaliadjutantti, Anders Johan Ramsayn poika
 Georg Edvard Ramsay (1834–1918), jalkaväenkenraali, Suomen asevelvollisten päällikkö, Anders Edward Ramsayn poika
 Edvard Alexander Ramsay (1862–1915), eversti, tilanomistaja ja valtiopäivämies, Georg Edvard Ramsayn poika
 Axel Leonard Ramsay (1841–1896), eversti ja hovitallimestari, Anders Edvard Ramsayn poika
 Axel Everhard Ramsay (1870–1918), kollegireistraattori, Axel Leonard Ramsayn poika
 Johan Ronald Ramsay (1903–1974), agronomi, Axel Everhard Ramsayn poika
 Constance Johanna Ramsay (1837–1925), vapaaherratar, keisarinnan hovineiti, Anders Edvard Ramsayn tytär

Lisäksi sukuun kuuluvat avioliiton kautta seuraavat henkilöt:
 Jully Ramsay (o.s. Ekström, 1865–1919), suku- ja historiantutkija, August Ramsayn puoliso
 Dagmar Ruin (Ruin-Ramsay, 1894-1977), sairaanhoitaja ja kirjailija, Johan Ronald Ramsayn puoliso
 Laila Pullinen (Pullinen-Ramsay, 1933–2015), kuvanveistäjä, William Ramsayn pojanpojan puoliso
 Sara Ramsay (o.s. Hirvelä, s. 1969), vapaaherratar, malli, hammaslääkäri ja valtiotieteilijä

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 
Jonas Berg; Bo Lagercrantz Scots in Sweden, luku Sixteenth Century
Sofia Lovisa Ramsay Vänrikki Stoolin henkilöhahmojen elämäkerrat Kansallisbiografiassa.

Luokka:Suomalaiset aatelissuvut
Luokka:Skotlannista lähteneet suvut