Jussi Tenkku

Juho Alfred ”Jussi” Tenkku (28. helmikuuta 1917 Nivala – 6. heinäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen filosofian professori.Niiniluoto, Ilkka: In memoriam: Jussi Tenkku (1917–2005). Ajatus, 62. vsk., s. 7–8. 2005. Filosofia.fi. Viitattu 1.12.2008. Hän oli erikoistunut käytännölliseen filosofiaan sekä filosofian historiaan ja julkaisi laajasti erityisesti etiikan alaan kuuluvia teoksia.”1900-luku.” Suomalaisen filosofian kronikka. Niin & näin. Viitattu 1.12.2008.Wright, Georg Henrik von: ”Katsaus filosofian tilaan Suomessa”, s. 249. Vuosisatamme filosofia. Toimittaneet Ilkka Niiniluoto ja Esa Saarinen. 3. painos. Helsinki: WSOY, 1989. 

Tenkun puoliso oli musiikkikasvatuksen professori Liisa Tenkku (1918–2017).Kuka kukin on 1978, s. 984. Runeberg.org.Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 29.7.2017, s. C 16.

 Ura 
Päästyään ylioppilaaksi vuonna 1935 Tenkku opiskeli Helsingin yliopistossa teologiaa ja filosofiaa. Hänet vihittiin papiksi 1941, ja filosofian kandidaatiksi hän valmistui neljä vuotta myöhemmin. Tenkku jatkoi opintojaan vielä vuosina 1948–1952 eri yliopistoissa Yhdysvalloissa ja suoritti Harvardin yliopistossa Master of Arts -tutkinnon. Tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistossa 1957.

Tenkku oli vuosina 1963–1980 filosofian professuurin viranhaltija peräkkäin kolmessa suomalaisessa yliopistossa. Turussa käytännöllisen filosofian professuuri oli perustettu vasta neljä vuotta aiemmin hänen astuessaan siihen 1969 viran ensimmäisenä haltijana.Käytännöllinen filosofia. Historiaa. Turun yliopiston filosofian laitos. Viitattu 1.12.2008. Suomalaisen tiedeakatemian jäseneksi Tenkku kutsuttiin 1974.

Tenkun professuurit:

 1963–1968 – filosofia ja teoreettinen kasvatustiede, Jyväskylän yliopisto, ensin vt., vuodesta 1965 vakituinen
 1969–1972 – käytännöllinen filosofia, Turun yliopisto
 1973–1980 – käytännöllinen filosofia, Helsingin yliopisto

 Tuotanto 
Teoksessaan Alaston ihminen murrosajan kuvastimessa (1945) Tenkku pohtii sota-aikaisia kokemuksiaan sosiaalipsykologian ja arvofilosofian valossa. Hänen väitöskirjansa The Evaluation of Pleasure in Platos Ethics (1956) valmistui Georg Henrik von Wrightin ja Oiva Ketosen ohjauksessa. Se käsittelee Platonin käsityksiä hedonismista. Myöhemmässä tuotannossa Tenkku muun muassa tutkii Kantin arvofilosofiaa ja vertaa moraalia ja rikkautta onnen perustana keskenään. Oikeus ja elämän arvo (1963) paneutuu aatehistoriaan, ja Vanhan ja keskiajan moraalifilosofian historia (1981) puolestaan on etiikan historian oppikirja.

Oppilaat pitivät Tenkkua inspiroivana ja suvaitsevaisena opettajana. Suomalaisen käytännöllisen filosofian nousu 1980-luvulla pohjasi voimakkaasti hänen tekemäänsä työhön. Tenkun ja hänen vaimonsa Liisan jatkosodan aikaisia kokemuksia sotilaspastorina ja rintamalottana peilaava päiväkirja Inkeriläisiä siirtämässä: Jussi ja Liisa Tenkun päiväkirjat 1943–1944 ilmestyi 2008.

 Teokset 

 The Evaluation of Pleasure in Platos Ethics. Acta Philosophica Fennica, 1956.
 Westermarck’s Definition of the Concept of Moral. Copenhagen: Munksgaard, 1962.
 Oikeus ja elämän arvo. Ajatus XXV, 1963.
 ”Johdanto” teokseen 
 Are Single Moral Rules Absolute in Kant’s Ethics?. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 1967.

 Tenkku, Jussi – Tenkku, Liisa: Inkeriläisiä siirtämässä: Jussi ja Liisa Tenkun päiväkirjat 1943–1944. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden Seura, 2008. 

 Lähteet 

Aiheesta muualla



Luokka:Suomalaiset filosofit
Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit
Luokka:Turun yliopiston professorit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Vuonna 1917 syntyneet
Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Luokka:Suomalaiset professorit