Sacra via

Sacra via (lat., ”Pyhä tie”, ), harvemmin Via sacra, oli antiikin aikainen katu Rooman kaupungissa Italiassa. Se kulki Velia-kukkulalta Forumin itäpäähän ja laajemmassa merkityksessä aina Capitoliumille asti. Sacra via oli kaupungin vanhimpia ja tärkeimpiä katuja ja merkittävä uskonnollisten kulkueiden reitti. Osa antiikin aikaisesta kadusta on nykyistä Via Sacra -katua.

 Historia 

Sacra via oli Rooman vanhin ja kuuluisin katu. Antiikin lähteistä sen alkuperä jää hämärän peittoon. Joidenkin lähteiden mukaan katu olisi ollut olemassa jo Romuluksen aikana, ja sen nimi olisi juontunut sopimuksesta, joka solmittiin siellä Romuluksen ja Titus Tatiuksen välillä.Dionysios Halikarnassoslainen: Rooman historia (Rhōmaikē arkhaiologia) 2.46.Pompeius Festus, Sextus: De verborum significatione 290. Tämä vaikuttaa kuitenkin erittäin epätodennäköiseltä; ei ainoastaan siksi, ettei tietä välttämättä ollut olemassa vielä niin varhaisessa vaiheessa, kun Forumin alue itsessään oli vielä kehittymätön, vaan myös siksi, että julkinen tie ei ole paikka, jossa rauhansopimuksia tavallisesti solmittiin. Myös Comitiumin nimi johdettiin, ehkä yhtä pienellä todennäköisyydellä, samasta tapahtumasta. On todennäköisempää, että tie sai alkunsa hieman myöhemmin, kun sabiinien ja roomalaisten asutukset olivat yhdistyneet.

On arveltu, että Sacra via olisi saanut nimensä siitä, että sen varrella sijaitsivat Rooman pyhimmät pyhäköt, kuten Vestan temppeli ja Laarien temppeli, sekä Vestan neitsyiden, pontifex maximuksen ja rex sacrificuluksen asunnot.Ovidius: Tristia 3.1.28. On myös mahdollista, että katu itsessään katsottiin sen aseman ja varhaisen merkityksen vuoksi pyhäksi. Nimi saattoi tulla myös kadun käytöstä uskonnollisiin tarkoituksiin. Tietyt pyhät uhrit, nimittäin valkoinen lammas tai karitsa (ovis idulis), jotka uhrattiin joka idus Juppiterille,Ovidius: Fasti 1.56; Macrobius: Saturnalia 1.15; Paulus Diaconus: Epitome de verborum significatione s. 104, ed. Müll. kuljetettiin sitä pitkin kuukausittain Capitoliumilla olleelle Arxille. Se oli myös tie, jota pitkin auguurit laskeutuivat Arxilta, kun he ennusmerkkien ottamisen jälkeen siirtyivät vihkimään jotakin kaupungin alapuolella.

Lisäksi näyttää siltä, että Titus Tatius sääti käytännön, jonka mukaan uudenvuodenpäivänä auguurien tuli tuoda hänelle verbenae-kasveja Strenian lehdosta hänen asuinpaikkaansa Arxille.Symmachus, Quintus Aurelius: Kirjeet (Epistulae) 10.35: ”ab exortu poene urbis Martiae Streniarum usus adolevit, auctoritate regis Tatii, qui verbenas felicis arboris ex luco Strenuae anni novi auspicia primus accepit” (”lähes Marsin kaupungin [Rooman] syntyhetkestä lähtien Strenia-lahjojen tapa vakiintui, kuningas Tatiuksen määräyksestä, joka ensimmäisenä otti onnea tuottavan puun oksia Strenian lehdosta uuden vuoden enteiksi”). Tämä tapa näyttää säilyneen myöhempinä aikoina osana tapaa, joka tunnettiin nimellä augurium salutis.Cicero: Laeista (De legibus) 2.8; Tacitus: Keisarillisen Rooman historia (Annales) 12.23; Lukianos: Valearvioija  (Pseudologista) 8. Muun muassa Varro ja Festus katsoivat, että Sacra via olisi saanut alkunsa sitä kulkeneista uskonnollisista kulkueista.

Kadun nimen oikea ja lähes kaikissa antiikin lähteissä esiintyvä muoto on Sacra via, ja käänteistä muotoa Via sacra käytettiin vain harvoin.Esim. Horatius: Satiirit 1.9.1, Plinius vanhempi: Naturalis historia 19.23, Notitia urbis Romae, Regio IV; Suetonius: Rooman keisarien elämäkertoja, Julius Caesar 46 (lat.) (engl. käännös), 80 (lat.) (engl. käännös); Asconius Pedianus: In Milonianam (Kommentaari Ciceron puheeseen Pro Milone) 141; CIL VI 9239, 9418, 9549. Tästä todistavat muun muassa termi sacravienses, jolla viitattiin sen varren asukkaisiin,Pompeius Festus, Sextus: De verborum significatione 178. sekä grammatikkojen vastustus tavanomaista käytäntöä kohtaan, jossa nimi lausuttiin kuin yhdyssanana.Pompeius Festus, Sextus: De verborum significatione 290: ”nec ... appellari debere ait Verrius sed disiuncte, ut caeteras vias Flaminiam Appiam Latinam, ut ne Novamviam quidem, sed Novam viam” (”Verrius toteaa, että sitä ei pitäisi kutsua yhtenä sanana (nec ... appellari debere), vaan erikseen (disiuncte), kuten muita teitä (caeteras vias), kuten Flaminiaa, Appiaa ja Latinaa (Flaminiam Appiam Latinam). Samoin Nova via -tietä ei tulisi kutsua yhtenä sanana (ne Novamviam quidem), vaan nimellä ”Nova via” (sed Novam viam)”).

Sacra via ja Nova via olivat Rooman ainoat kadut, joita kutsuttiin nimellä via (mon. viae) ennen keisariaikaa. Keisariajan lähteissä mainitaan myös Via fornicata, Via tecta ja Via nova. Kaupungin muut Via -nimiset kadut olivat joko sen ulkopuolelle kulkeneita maanteitä (esim. Via Appia) tai ovat saaneet nimensä myöhemmin (esim. Via lata).

 Reitti ja löydökset 
 Käsitykset reitistä 
pienoiskuva|Sacra vian varsinaista osuutta Romuluksen temppelin ja Maxentiuksen basilikan eteläpuolella.

Se, mihin katuosuuteen termillä Sacra via tarkkaan ottaen viitattiin, käsitettiin kahdella tavalla. Sacra vian varsinainen osuus alkoi Velian huipulta, jota kutsuttiin siksi myös nimellä Summa Sacra via. Lähtöpisteen lähellä sijaitsivat muun muassa Laarien temppeli,Res gestae Divi Augusti (Monumentum Ancyranum) 4.7. rex sacrorumin talo, Juppiter Statorin temppeliPlutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Cicero 16. ja myöhempi Tituksen riemukaari. Katu ulottui Forumin itäpäähän, kohtaan, jonka eri lähteet kuvaavat sijainneen Regian, Vestan temppelin tai Fabiuksen riemukaaren lähellä.Martialis: Epigrammit 1.70.3–4; Cicero: Pro Plancio 17 (lat.) (engl. käännös). Velialta kadun yläpäästä alapäähän kulkemista kuvataan yleisesti ilmaisulla sacra via descendere (”pyhää tietä laskeutuminen”).Cicero: Kirjeet Atticukselle (Ad Atticum) 4.3.3; Asconius Pedianus: In Scaurianam (Kommentaari Ciceron puheeseen Pro Scauro) 27; Horatius: Epodit 7.7. Toisaalta runoilijat kutsuvat sitä toisinaan nimityksellä Sacer clivus (”Pyhä nousu”).Horatius: Oodit (Carmina) 4.2.35; Martialis: Epigrammit 1.70.5, 4.78.7.

pienoiskuva|Sacra viaa sen laajassa merkityksessä Forum Romanumilla.
pienoiskuva|Sacra viaa sen laajassa merkityksessä Forum Romanumilla.
Laajemmassa merkityksessä Sacra vian katsottiin alkaneen Strenian pyhäköltä, joka sijaitsi lähellä Colosseumia, jatkuneen Velian rinnettä ylös, laskeneen Regian luo, ylittäneen Forumin ja jatkuneen aina Capitoliumilla sijainneelle Arxille saakka. Tämä laajempi merkitys tunnetaan lähinnä Varrolta ja Festukselta.Varro: De lingua Latina 5.47. On arveltu, että koko tätä osuutta kutsuttiin nimellä Sacra via lähinnä papiston kielenkäytössä. Arkikielessä Sacra viaksi kutsuttiin vain edellä kuvattua osuutta Velialta ja Forumille. Forumin pohjoislaitaa kulkeneen loppuosan arkikieliseksi nimeksi on arveltu Ad Janum.Horatius: Epodit 1.1.54: ”haec Janus summus ab imo” (”tämä on Janus, ylhäältä alas”); ja skolia ”Janus autem hie plateau dicitur, ubi mercatores et foeneratores sortis causa convenire solebant” (”tätä paikkaa kutsutaan Janukseksi, jossa kauppiaat ja rahanlainaajat tapasivat kokoontua asioiden hoitamisen vuoksi”).

pienoiskuva|Nykyisen Via Sacran katukyltti lähellä Colosseumia.
Nykyinen Via Sacra -katu kulkee Colosseumilta Tituksen riemukaarelle.

 Jäännökset ja kadunvarren rakennukset 

Sacra vian tarkka kulkureitti ja korkeus vaihtelivat jonkin verran eri aikoina. Koska se oli Palatiumin ja Forumin välinen pääkulkuväylä,Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Cicero 22; Tacitus: Taistelu keisarivallasta (Historiae) 3.68; Dion Kassios: Rooman historia (Historia Romana) 64.20, 77.4. se todennäköisesti alkoi Velian huipulta, lähellä Porta Mugoniaa ja Juppiter Statorin temppeliä, ja kulki melko suorassa linjassa Regiaan ja Vestan temppelille. Tarkka kohta, jossa se lähestyi näitä rakennuksia, ei kuitenkaan ole varma.

Fabiuksen riemukaaren rakentamisen jälkeen vuonna 121 eaa. Sacra via kulki sen läpi. Katua, joka erkaantui Sacra viasta riemukaaren kohdalla, ja jonka arvellaan olleen Vicus Vestae, on löydetty Julius Caesarin temppelin ja Augustuksen riemukaaren alta. Tuolla kohdalla katu on kulkenut 11,9 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Muutama sen päällysteen kivistä sijaitsee Caesarin temppelin koillisnurkan portaiden alla. Tuossa kohdassa se kulki 12,5 metrin korkeudella. Romuluksen temppelin kohdalla se kulki noin 14 metrin korkeudella ja niin sanotun Clivus Palatinuksen risteyksen kohdalla noin 27 metrin korkeudella.

Regian uudelleenrakentamisen jälkeen vuonna 36 eaa. ja Caesarin temppelin rakentamisen jälkeen muutamaa vuotta myöhemmin katu kulki näiden rakennusten pohjoispuolelta ja kääntyi sitten vasemmalle Castorin temppeliä kohti.Martialis: Epigrammit 1.70.3–4: ”vicinum Castora canae transibis Vestae virgineamque domum” (”ohitat naapurina olevan Castorin temppelin, ikivanhan Vestan ja neitseellisen asunnon”). Varhaisen keisariajan osalta katujen linja määrittyy selkeästi löydetyn, Augustuksen ajalle ajoittuvan päällyskiveyksen perusteella. Se on 5 metriä leveä ja säilynyt merkittävältä osaltaan. Se osoittaa, että katu kaartoi pohjoiseen juuri Velian huipun itäpuolelta lähellä Tituksen riemukaarta. Katu on seitsemän metriä Tituksen kaaren itäpuolella 28,3 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna, ja laskee 12,6 metrin korkeudelle Caesarin temppelin koillisnurkalle tultaessa. Osa tästä päällyskiveyksestä on löydetty Venuksen ja Roman temppelin portaiden alta.

Maxentiuksen basilikan keskiosan kohdalla tämän Augustuksen aikaisen päällyskiveyksen leikkaavat massiiviset Neron ajalta peräisin olevat holvikäytävien perustukset. Tämä osoittaa, että Nero muutti Sacra vian linjausta Domus aurean rakentamisen yhteydessä, niin että se kulki uusien rakennusten mukaisesti ja kiersi ne terävällä käännöksellä. Augustuksen aikaisen päällyskivikerroksen pohjoispuolella ovat myöhempien yksityistalojen ja rakennusten perustukset ja seinät, jotka tuhottiin, kun tämän puolen holvikäytäviä rakennettiin. Forumin itäpää pysyi samalla tasolla kuin ennen. Romuluksen temppelin kohdalla katu oli nyt noin 16,7 metriä merenpinnan yläpuolella, Maxentiuksen basilikan edessä 22,5–23,1 metriä, ja sen ja Clivus Palatinuksen risteyksessä noin 27,6 metriä.

Tituksen riemukaaren pystyttämisen jälkeen katu kulki sen läpi ja jatkui itään suoraa linjaa Meta sudansille, Venuksen ja Roman temppelin sekä Juppiter Statorin temppelin ja Palatiumin rinteen rakennusten välistä. Nova via liittyi Sacra viaan lähellä Tituksen riemukaarta, ja suunnilleen samassa kohdassa Clivus Palatinus haarautui etelään ja nousi Palatiumille Porta Mugonian kohdalla.

Kun Hadrianus rakennutti Venuksen ja Roman temppelin, kadulla tehtiin joitakin lisämuutoksia sen edessä. Sen jälkeen Sacra via vaikuttaa olleen Velian huipulta Regialle asti noin 30 metriä leveä bulevardi, jota reunustivat molemmin puolin portiikit ja kaupat. Pohjoispuolella olevat kaupat tuhottiin lopulta Maxentiuksen basilikan rakentamisen yhteydessä. Tämä bulevardi oli päällystetty kivikerroksella, joka oli sivujen jalkakäytävät mukaan lukien 23 metriä leveä. Se poistettiin vuonna 1899.

Sacra via oli myös asuinkortteli kuningasaikana ja tasavallan aikana, ja siellä asuvia kutsuttiin nimellä sacravienses.Pompeius Festus, Sextus: De verborum significatione 178. Perinteen mukaan Numa, Ancus Martius ja Tarquinius Superbus asuivat siellä.Solinus, Gaius Julius: De mirabilibus mundi 1.21–23; Plinius vanhempi: Naturalis historia 34.29. Tullus Hostilius asui Velialla.Cicero: Valtiosta (De re publica) 2.53. Summa Velialla sijaitsi Valeriusten taloLivius: Rooman synty 2.7. ja Gnaeus Domitius Calvinuksen talo.Pompeius Festus, Sextus: De verborum significatione 154. Sacra vian varrella sijaitsivat Publius Scipio Nasican,Pomp. Dig. i. 2. 2. 37. Tettius Damion,Cicero: Kirjeet Atticukselle (Ad Atticum) 4.3.3. OctaviustenSallustius: Historiae frg. 2.45. ja Domitiusten talot.CIL VI 2041, 25; 2042 d, 32352. Näiden tasavallan ajan talojen jäänteitä on löydetty paljon kadun eteläpuolelta Vestaalien talon edustalta ja itäänpäin, erityisesti Nova vian ja Clivus Palatinuksen kulmauksesta. Osa näistä raunioista on niinkin myöhäisiä kuin Augustuksen ajalta.

Kuten kaikki suurten kaupunkien tärkeimmät kadut, Sacra viasta tuli ajan myötä suurelta osin kauppakatu.Ovidius: Rakastamisen taito (Ars amatoria) 2.265–266; Amores 1.8.100; Propertius: Elegiat 2.24.14–15. Keisarikauden alussa on todennäköistä, että nämä kaupat sijaitsivat tien molemmilla puolilla Forumin sisäänkäynniltä Velialle, mutta Rauhan temppelin, Faustinan temppelin ja Romuluksen temppelin rakentamisen aiheuttamien suurten muutosten myötä kaupat keskittyivät vähitellen kadun eteläpuolelle Vestaalien talon ja Tituksen riemukaaren välille. Monia kaiverruksia, jotka liittyvät Sacra vian kauppiaisiin, erityisesti korukauppiaisiin, on löydetty,CIL VI 9207, 9221, 9239, 9418, 9419, 9545–9549. samoin kuin kukkien, hedelmien ja ylellisyystuotteiden kauppiaisiin.CIL VI 9283, 9795, 9935.

Kun Sacra via kulkee itään ja poistuu Forumin alueelta Caesarin temppelin ja Gaiuksen ja Luciuksen portiikin välistä, kadun pohjoispuolelle jäävät Antoninuksen ja Faustinan temppeli (141 jaa.), arkaaisen nekropolis, yksityistalojen jäänteet, Romuluksen temppeli ja Maxentiuksen basilika; eteläpuolella ovat Regia, talojen ja kauppojen jäänteet kadun ja Vestaalien talon välissä sekä suuri portiikki.

Capitoliumilla Clivus Capitolinus oli käytännössä Sacra vian (sen laajassa merkityksessä) jatke.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Rooman kaupungin kadut ja tiet
Luokka:Forum Romanum