Värmdön kunta

Värmdön kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin ja Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Gustavsberg.

Kunnan maapinta-ala on 448,12 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 46 232 henkeä (31.12.2021).

Värmdö sijaitsee Tukholman saaristossa ja koostuu kokonaan saarista. Sen naapurikuntia ovat Haninge, Tyresö, Nacka, Vaxholm, Österåker ja Norrtälje.

Ensimmäinen kirjallinen maininta Värmdöstä on vuodelta 1314, jolloin se kirjoitettiin muodossa Wermdo. Todennäköisesti nimi liittyy Vindön virtaan, joka oli vanhempina aikoina yksi tärkeimmistä liikennereiteistä. Tämä virta oli tunnettu siitä, että se pysyi pitkään avoinna talvisaikaan, mihin sana värmd todennäköisesti viittaa.

Värmdön ja Norrtäljen kunnissa on eniten saaria koko Ruotsissa; kummassakin niitä noin 11 000 kappaletta, joista 10 500 sijaitsee meressä. Eräitä tunnettuja saaria ovat Sandhamn, Runmarö, Möja ja Grinda.

Vuonna 2007 kunnassa oli 9,81 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Nykyisen Värmdön alueelle muodostettiin vuoden 1862 kuntauudistuksessa viisi maalaiskuntaa, jotka olivat Värmdö, Djurö, Ingarö, Möja ja Nämdö. Vuonna 1902 Gustavsberg erotettiin Värmdöstä omaksi kunnakseen.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa näistä muodostettiin kolme "suurkuntaa":
 Djurö (Djurö, Möja ja Nämdö)
 Gustavsberg (Ingarö ja Gustavsberg)
 Värmdö (ei muutosta)

Nykyinen Värmdön kunta muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä edellä mainitut kolme maalaiskuntaa. Gustavsbergistä tuli uuden kunnan keskustaajama.

Vaakuna
Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä kaksi hopeista posliininpolttouunia, jotka on koko leveydeltään asetettu punaisen palkin päälle. (Ruotsiksi: I blått två porslinsbrännugnar av silver, i hela sin bredd ställda på en röd stam.)

Vaakuna valittiin alun perin Gustavsbergin maalaiskunnalle vuonna 1960. Vaakunan aihe on saatu alueen posliiniteollisuudesta, jossa käytettiin kahta vaakunassa esiintyvän näköistä uunia. Kuntajakouudistuksen jälkeen 1970-luvulla vaakuna tuli Värmdön kunnan käyttöön.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Tausta Tarkempi jaottelu Henkilöä(31.12.2015) % Ulkomaalaistaustaiset Ulkomailla syntyneet4 87211,9 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla1 4473,5 Ruotsalaistaustaiset Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla4 13310,1 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa30 65574,6

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 380 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 559 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,3 prosenttia kunnan väestöstä.

1960-luvun alusta lähtien Värmdön väestönkasvu on ollut koko Ruotsin nopeimpia. Tänä aikana väestön määrä on noussut noin 8 500 asukkaasta jo lähes 39 000 asukkaaseen. Kaunis sijainti saaristossa ja Tukholman läheisyys johtivat omakotitaloalueiden voimakkaaseen kasvuun ja loma-asuntoja on muutettu pysyvään käyttöön soveltuviksi. Gustavsbergin posliinitehtaalle on suuntautunut työperäistä maahanmuuttoa, joka alkoi 1940-luvulla italialaisten saapuessa. Suurimmillaan muutto oli 1970-luvulla, jolloin Gustavsbergin väestöstä suuri osa oli suomalaisia.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 228 866 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 143 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 26,2 %
 18–64-vuotiaat: 59,6 %
 65 vuotta täyttäneet: 14,2 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 20 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 311 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Gustavsberg 11 333 2  Hemmesta 5 240 3  Skeppsdalsström 1 573 4  Mörtnäs 1 511 5  Fågelvikshöjden 1 043 6  Djurö 967 7  Brunn 950 8  Stavsnäs 810 9  Kopparmora 631 10  Lugnet och Skälsmara 625 11  Björnömalmen och Klacknäset 624 12  Strömma 579 13  Långvik 559 14  Värmdö-Evlinge 559 15  Torsby 477 16  Ängsvik 403 17  Norra Lagnö 332 18  Ingaröstrand 286 19  Hedvigsberg 282 20  Återvall 206

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Fruvik
 Hagaberg

Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Hemmestan taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Barnvik
 Betsede
 Björkvik
 Boda
 Bullandö
 Djurö by
 Enkärret
 Evlinge + Ramsdalen
 Fagerdala
 Fagerholm + Abborrsjön + Johannesdal
 Fågelbro
 Fågelbro (itäinen osa)
 Fågelvik
 Fågelvik och Nykvarn
 Gröndal
 Grönskan, Vedhamn och Baldersnäs
 Hässelmara
 Höl
 Hölö
 Kalvsvik
 Kopparmora (pohjoinen osa)
 Koviksudde och Skeviksstrand
 Kungsängen
 Lillängen
 Lillängsdal
 Långvik
 Mörtviken
 Ramsdalen
 Räknäs
 Saltarö
 Sandhamn
 Skevik
 Styrsvik + Norrsunda
 Södernäs
 Södra Vindö
 Älvsala
 Överby

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Björnömalmen + Klacknäset
 Boda (eteläinen osa)
 Charlottendal
 Eknäs + Sandviken
 Skälsmara + Lugnet
 Strömma
 Återvall

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Värmdön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Ingarö och Gustavsberg (27 valtuutettua)
 Värmdö och Djurö (24 valtuutettua)

Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Värmdön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Sosiaalidemokraatit johtivat kuntaa vuoteen 1985. Vuoden 1985 kunnallisvaaleissa porvarilliset tahot voittivat ja paikallisesti keskusteltiin, että tyytymättömyys rakennuslupien saamiseen olisi ollut pääsyy vallanvaihdokseen. Tätä ei kuitenkaan ole vahvistettu, vaan kyse on spekulaatioista.

Porvarillinen koalitio kaatui kevään 2001 aikana ja uusi Vasemmistopuolueesta, Sosiaalidemokraateista, ympäristöpuolueesta, Keskustasta ja Kristillisdemokraateista koostuva sateenkaarikoalitio tuli valtaan. Jo vuoden 2002 vaaleissa Vasemmistopuolue jätti koalition. Ennen vuoden 2006 vaaleja Kristillisdemokraatit päättivät tukea porvallisia sateenkaarikoalition sijasta. Noissa vaaleissa porvarillisen allianssin puolueet saivat enemmistön paikoista. Vuoden 2010 vaalien jälkeen kuntaa ovat johtaneet Kokoomus, Kansanpuolue, Kristillisdemokraatit ja Ympäristöpuolue.

Talous

Gustavsberg on kasvanut vuonna 1825 perustetun posliinitehtaan ympärille. Tehdas oli pitkään Värmdön suurin työnantaja. Nykyisin keraamista valmistusta hallitsevat saniteettitiloihin tehtävät tuotteet, kuten WC-istuimet ja käsienpesualtaat. Muita suuria työnantajia ovat kunta ja Kooperativa Förbundet.

Piirit
pienoiskuva|oikea|Kartta Värmdön kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Djurön piiri 
 Gustavsbergin piiri 
 Ingarön piiri 
 Möjan piiri 
 Nämdön piiri 
 Värmdön piiri 

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Värmdö
 Djurö, Möja och Nämdö
 Gustavsberg-Ingarö

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Djurö
 Gustavsberg
 Ingarö (Pilhamn)
 Möja
 Nämdö
 Värmdö

Kirkot

Nähtävyydet
 Gustavsbergin posliinimuseo
 Artipelag

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Värmdön kunnan kotisivut
 Värmdön virallinen matkaopas
 Gustavsbergin posliinimuseo 
 Siggesta Gård

*