Tieteentekijöiden liitto

Tieteentekijöiden liitto on tieteen, tutkimuksen ja korkeakouluopetuksen parissa työskentelevien ammattijärjestö.

 Historia 
 Korkeakoulujen Assistenttiliitto (1967–1977) 
Keväällä 1967 korkeakouluissa työskentelevät assistentit eri puolella Suomea uhkasivat joukkoirtisanoutuvansa, elleivät saa tuntuvaa palkankorotusta. Korkeakoulujen Assistenttiliitto perustettiin saman vuoden lokakuussa. Liiton ensimmäinen puheenjohtaja oli Ilmo Rinkinen 1967–1968. Vuonna 1968 assistenteille luvattiin kahden palkkaluokan korotusta, mutta korotus jäi kuitenkin vain yhteen palkkaluokkaan.

Vuosina 1969–1973 puheenjohtajana toimi Pauli Sysiö. 1970-luvulla liitto keskittyi parantamaan jäsentensä oikeusturvaa ja assistenttiohjesäännön luomista. Luottamusmiesjärjestelmää alettiin muodostaa yliopistoille vuonna 1971. Vuonna 1974 liitolla ehti olla kolme puheenjohtajaa: tammikuussa Kaj Lindström, helmi-maaliskuussa Pekka Hyyppä ja loppuvuoden Jaakko Elenius. Seuraavana vuonna puheenjohtajana toimi Vesa Majamaa. Jukka Yliniemi toimi liiton puheenjohtajana 1976–1982.

 Korkeakoulualan assistenttien ja tutkijain liitto (1978–1996) 
Vuonna 1978 liitto muutti nimekseen Korkeakoulualan assistenttien ja tutkijain liitto (KATL). Vuosina 1983–1986 puheenjohtajana toimi Harri Palmén. Liitto liittyi keskusjärjestö Akavaan vuonna 1986.

Liiton puheenjohtajana toimi Leila Risteli 1987–1989 ja Jussi Nuorteva vuonna 1990. 1990-luvun alun lamassa liitto halusi turvata jäsentensä työllisyyttä, jota valtion säästösuunnitelman uhkasivat. Huhtikuussa 1990 liitto jakoi ensimmäistä kertaa Tiedon portti -palkinnon. Vuosina 1991–1993 puheenjohtajana toimi Kari Kuoppala ja 1994–1998 Kari Pitkänen.

 Tieteentekijöiden liitto (1997–) 
Vuonna 1997 liiton nimi muuttui Tieteentekijöiden liitoksi. Nimi lyhennetään usein Tieteentekijöiksi. Björn Fant toimi liiton puheenjohtajana 1999–2002 ja Antero Puhakka 2003–2006.

Vuonsina 2007–2010 liiton puheenjohtajana toimi Ragna Rönnholm. Vuonna 2007 liitto oli huolissaan korkeakoulujen määräaikaisten henkilöstön asemasta vuonna 2010 tapahtuvan yliopistouudistuksen jälkeen. Liitolla oli noin 7 000 jäsentä, joista määräaikaisia oli 70 prosenttia. Tapani Kaakkuriniemi toimi puheenjohtajana vuodet 2011–2014 ja Petri Koikkalainen 2015–2018.

Vuosina 2019–2022 puheenjohtajana toimi Maija S. Peltola. Hän kertoi liiton muun muassa tavoittelevan hallitusohjelmaan kirjausta tutkijaeläkkeen valmistelun aloittamisesta. Tavoitteena oli turvata ennen MYEL-vakuutusjärjestelmän voimaantuloa apurahaa saaneiden eläke uudella tutkijaeläkkeellä, joka vastaisi taiteilijaeläkettä. Helmikuussa 2020 liitto ilmaisi huolensa tutkijoiden ja muiden tieteentekijöiden häirinnästä ja maalittamisesta. Liitto osallistui puheenjohtajansa Peltolan kautta selvittäjäryhmään, jossa arvioitiin yliopistojen hallinnollisen autonomian tilaa. Selvityksen taustalla oli Tampereen uuden säätiöyliopiston syntyyn liittyvät seikat, mutta myös muissa yliopistoissa henkilöstön kokema demokratiavaje. Kesällä 2021 Tieteentekijät ja Opetusalan Ammattijärjestö OAJ perustivat yhteisen järjestön, Tiede ja Opetus ry:n, joka tavoite on tiivistää yhteistyötä muun muassa yliopistojen tutkimus- ja opetushenkilöstön ja muiden asiantuntijoiden edunvalvonnassa.

Marraskuussa 2022 liiton uudeksi puheenjohtajaksi kaksivuotiselle kaudelle valittiin filosofian tohtori Tero Karjalainen. 

Keväällä 2023 perustettiin Suomen ammattikorkeakoulujen tieteentekijät, Samkot ry. Tieteentekijöiden varapuheenjohtaja Sanni Tiitisestä tuli yhdistyksen puheenjohtaja. Valtakunnallisessa yhdistyksessä tehdään edunvalvontaa, joka huomioi yleisten aiheiden lisäksi myös ammattikorkeakoulusektorin erityiset TKI-työn ja tutkimusperustaisen opetuksen reunaehdot.

Marraskuussa 2024 liiton uudeksi puheenjohtajaksi valittiin yliopistonlehtori Antti Pajala.

 Organisaatio 
Vuonna 2025 Tieteentekijöiden liittoon kuului lähes 7 000 jäsentä 16 jäsenyhdistystä.  Yksittäiset henkilöt liittyvät liittoon jonkin sen jäsenyhdistyksen kautta. Jäsenistön yleisimpiä nimikkeitä ovat yliopistonlehtori, nuorempi tutkija, väitöskirjatutkija, tutkijatohtori ja erikoistutkija. Paikallista toimintaa liitolla on Espoossa, Helsingissä, Joensuussa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Lahdessa, Oulussa, Tampereella, Turussa, Vaasassa ja Rovaniemellä. Valtakunnallisesti toimivat Informaatioalan Akateemiset (INA), Suomen akateemisten tutkijoiden yhdistys (SATY) ja Suomen ammattikorkeakoulujen tieteentekijät Samkot ry.

Liiton jäsenet kuuluvat Opetus ja tiede -työttömyyskassaan (aiemmin Opettajien Työttömyyskassa).

Liiton puheenjohtajana vuosina 2025–2026 toimii VTT, dosentti Antti Pajala Turun yliopistosta.

 Toiminta 
Tieteentekijöiden liitto hoitaa jäsentensä ammatillista, sosiaalista ja palkkaedunvalvontaa. Liitto vaikutti osaltaan esimerkiksi siihen, että apurahalla työskentelevät saivat lakisääteisen eläke- ja tapaturmavakuutuksen. 

Liitto on ollut mukana valmistelemassa työ- ja elinkeinoministeriön lakihanketta, jolla maahan tavoiteltiin lisää kansainvälisiä opiskelijoita ja tutkijoita niin kutsutuista kolmansista maista. Valmistuneiden tutkijoiden oleskelulupaa oltiin pidentämässä kesällä 2021 vuodesta kahteen vuoteen. Tänä aikana heidän tulisi löytää työpaikka tai perustaa yritys saadakseen jatkaa maassaoloa. Liitto toivoi lakimuutokseen muitakin tutkijoita kohtavia parannuksia. Marraskuussa 2022 hallitus esitti tutkijoiden oleskeluluvan pidennystä viiteen vuoteen. Tieteentekijät on toivonut myös Suomeen kolmansista maista tulevien opiskelijoiden ja tutkijoiden saapumisen helpottamista pitkäaikaisen viisumin avulla.

Tieteentekijöiden liitto, Professoriliitto ja Yliopistojen opetusalan liitto julkaisevat yhdessä Acatiimi-lehteä. 

 Kyselyt 
Liitto tekee myös kyselyitä. 

Esimerkkejä jäsenkyselyistä:
Vuonna 2010 vain kymmenisen prosenttia vastaajista piti yliopistouudistusta onnnistuneena tai melko onnistuneena.
Vuonna 2011 julkaistun jäsenkyselyn mukaan yli 60 prosenttia oli harkinnut yliopistolta lähtemistä muutaman edellisen vuoden aikana. Jäsenistä 60 prosenttia oli määräaikaisessa työsuhteessa.
Vuonna 2017 tutkijanuran alussa olevista 73 prosenttia oli huolissaan työuransa epävarmuudesta. Väitöskirjavaiheessa 72 prosentilla oli ollut kaksi tai useampi rahoituslähde, työsuhde, apuraha tai vastaava. 30 prosenttia oli tehnyt väitöskirjatyötään työttömänä ollessaan. Yli puolet vastaajista piti palkkaansa liian pienenä. Mediaanitulot väitöskirjavaiheessa yliopiston työsuhteessa olevilla olivat noin 2000–2500 euroa, muissa rahoitusmuodoissa noin 1700–2100 euroa.
Vuonna 2021 paljastui, että koronarajoitusten aiheuttama etätyövaihe vaikeutti ulkomaalaistaustaisten jäsenten integroitumista työpaikalle. Myös tutkimus kärsi tutkijavierailuiden ja aineistojen hankintamatkojen puuttumisesta. Verkko-opetus kasvatti jäsenten työtaakkaa, sillä siihen meni aikaa enemmän kuin lähiopetukseen.
Vuonna 2024 nuorempien tutkijoiden kyselyn mukaan lähes kolmannes väitöskirjatutkijoista tai vastikään väitelleistä oli ainakin joskus kohdannut kiusaamista tai väkivaltaa akateemisessa työympäristössä. Syrjintää oli kohdannut 31 prosenttia ja seksuaalista häirintää 13 prosenttia. Yli viidesosa koki joutuneensa kokeneemman henkilön syrjinnän, kiusaamisen tai väkivallan kohteeksi.

Esimerkkejä muista kyselyistä:
Vuonna 2000 tehdyn kyselyn mukaan suomalaiset olettivat yliopiston opettajien ja tutkijoiden kuukausipalkan olevan noin 19 000 markkaa. Todellisuudessa heidän keskipalkkansa oli noin 12 000 markkaa.
Vuonna 2018 kunnanvaltuutettujen ja puolueiden piirijärjestöjen hallitusten jäsenistä 61 prosenttia koki, että yliopistojen julkista rahoitusta pitäisi kasvattaa.

 Palkinnot 
 Tiedon portti 
Vuonna 1990 ensimmäistä kertaa jaetun palkinnon sai filosofian tohtori Kari Laine, joka toimi Oulun yliopiston kasvitieteellisen puutarhan johtajana. 
Vuonna 1992 palkinnon sai valtiotieteen tohtori Timo Soikkanen, joka toimi Turun yliopiston poliittisen historian yliassistenttina ja dosenttina
Vuonna 1995 palkinnon sai Oulun yliopiston tutkimuspalvelupäällikölle, dosentti Leila Risteli.

 Vuoden tieteentekijä 
Vuoden tieteentekijä on Tieteentekijöiden liiton vuosittain valitsema tiedeyhteisön jäsen. Palkinnon suuruus on 5 000 euroa. Vuonna 2021 palkinto annettiin ensimmäistä kertaa työnantajan edustajalle.

 1997 Juha Siltala (historia), Helsingin yliopisto
 1998 Heikki Eskelinen (kansantaloustiede), Joensuun yliopisto
 1999 Päivi Hovi-Wasastjerna (graafinen viestintä), Taideteollinen korkeakoulu
 2000 Markku Myllykangas (terveyssosiologia), Kuopion yliopisto
 2001 Jaakko Frösén (kreikkalainen filologia), Helsingin yliopisto
 2002 Mikko Lehtonen (yleinen kirjallisuustiede), Tampereen yliopisto
 2003 Marjatta Jokinen (kirjastonhoitaja, informaatikko), Turun kauppakorkeakoulu
 2004 Virpi Hämeen-Anttila (tutkija, kääntäjä, kirjailija), Helsingin yliopisto
 2005 Sinikka Eskelinen (solubiologia), Biocenter Oulu
 2006 Marjo Kaartinen (kulttuurihistoria), Turun yliopisto
 2007 Mikko Lahtinen (valtio-oppi), Tampereen yliopisto
 2008 Pertti Rannikko (yhteiskuntapolitiikka) , Joensuun yliopisto
 2009 Johanna Kantola (politiikan tutkimus), Helsingin yliopisto
 2011 Anchit Khanna (biolääketiede), Tampereen yliopisto, ensimmäinen maahanmuuttajataustainen palkittu
 2012 Ilari E. Sääksjärvi (eläintiede), Turun yliopisto

 2013 Maria Forsman (johtava tietoasiantuntija), Helsingin yliopiston kirjasto
 2014 Kimmo Svinhufvud (äidinkielen yliopisto-opettaja), Helsingin yliopisto
 2015 Mari K. Niemi, erikoistutkija ja valtiotieteiden tohtori, Turun yliopisto
 2016 Olga Davydova-Minguet, filosofian tohtori, Itä-Suomen yliopisto 
 2017 ei valittu
 2018 Jussi Jalonen (historia), Tampereen yliopisto
 2019 Nafisa Yeasmin, tutkija, yhteiskuntatieteiden tohtori ja Arktisen keskuksen projektipäällikkö, Lapin yliopisto
 2020 ei valittu
 2021 Tapio Määttä, Itä-Suomen yliopiston akateeminen rehtori 
 2022 Tuija Saresma, filosofian tohtori, nykykulttuurin tutkimuksen dosentti, Jyväskylän yliopisto
2023 Lotta Kaila, maatalous- ja metsätieteiden tohtori, Tukesin ylitarkastaja 
2024 Sofia Laine, tutkimusprofessori, Tampereen yliopiston nuorisotutkimuksen dosentti 
2025 Timo R. Stewart, tutkija, tietokirjailija

 Katso myös 
 Turun yliopiston tieteentekijät
 Tampereen yliopiston tieteentekijät

 Lähteet 

Kirjallisuutta
Mika Kallioinen: Tieteentekijän muuttuva kuva : Tieteentekijöiden liitto 1967-2007, Tieteentekijöiden liitto 2007, 
Pirkko Kanervo: Akateemista edunvalvontaa Auran rantamilla. Turun yliopiston tieteentekijät ry 1967–2007, 2007

 Aiheesta muualla 
 Tieteentekijöiden liiton verkkosivut


*
Luokka:Suomen tiede ja tekniikka