Pulsan rautatieasema

Pulsan rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Etelä-Karjalassa Lappeenrannan kaupungin (vuoteen 1966 Lappeen kunnan) alueella Luumäki–Vainikkala-radan varrella. Asema avattiin vuonna 1870 Pietarin radan valmistuttua. Asema on peruskorjattu vuonna 1997 ja uudestaan vuosina 2015–2016. Matkustajaliikenne Pulsan asemalle lopetettiin 22. toukokuuta 1977.

Pulsan rautatieasema on Museoviraston suojelukohde yhtenä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

Pulsan aseman ohi kulkee nykyisin alle viisi junaa vuorokaudessa. Ennen Venäjän vuonna 2022 alkanutta hyökkäyssotaa Pulsan ohitti 25–30 junaa, joista Allegron ja muiden matkustajajunien osuus oli kolmannes. Tuolloin rautatie oli kapasiteettinsa ylärajoilla.

Pulsan asemalla toimivat kahvila, juhla- ja kokouspalvelut, kaksi sisustusliikettä ja aamiaismajoituspalvelu. Pulsan asema on vakiinnuttanut paikkansa yhtenä Etelä-Karjalan vetovoimaisimmista matkailukohteista11 000 turistia matkusti katsomaan syrjäistä asemarakennusta rajan pinnassa, Yle.fi uutiset 9.9.2020, päivitetty 10.9.2020. Aseman vuotuinen kävijämäärä on vuodesta 2021 alkaen ylittänyt 40 000 henkilöä.

 Historia 
Pulsan asema perustettiin Lappeenrannan ja Säkkijärven välisen tien risteykseen. Asemarakennus rakennettiin Knut Nylanderin III luokan aseman piirustusten mukaan. Se valmistui viimeistään vuonna 1870, jolloin rataosa avattiin liikenteelle. Rakennusta laajennettiin vuonna 1874 ja uudelleen 1915. Aseman ulkoasu on säilynyt hyvin.

Ennen vuotta 1885 ja Simola–Lappeenranta-radan valmistumista Lappeenrannan kaupunkiin ei mennyt rautatietä lainkaan. Silloin Pulsan asema oli myös kaupunkilaisten käytössä ja asemalta kuljetettiin myös tavaraa Saimaalle. Pulsan asemalla vanhassa aikataulussa on merkitty seuraavaksi asemaksi itään päin Tani, jossa vain kaksi junaa pysähtyi ja kolmas vain tarvittaessa noin seitsemästä henkilöjunasta vuorokaudessa.

Simola–Lappeenranta-radan valmistuttua vuonna 1885 Pulsan merkitys väheni, ja se alennettiin pian V luokan asemaksi.

Osana valkoisten Viipuri offensiivia 27.–29. huhtikuuta 1918 vapaussodassa käytiin Pulsan asemasta taisteluja. Joutsenon rintaman murruttua valkoiset valtasivat Lappeenrannan ja etenivät maanteitä pitkin Simolan asemalle ja Pulsaan. 27. huhtikuuta valkoiset valtasivat Simolan katkaisten näin Kymenlaakson punaisten yhteyden Viipuriin. Valkoiset laajensivat katkaisua valtaamalla Pulsan 28. huhtikuuta. 29. huhtikuuta punaiset yrittivät panssarijunan voimin avata radan Viipuriin uudestaan siinä kuitenkaan onnistumatta, vaan he kärsivtä raskaita tappioita. Samana aamuna Viipuri oli jo antautunut.

Henkilöliikenne Pulsassa loppui 22. toukokuuta 1977. Vuosina 1980–1984 Pulsa oli vielä tavaraliikenteen käytössä, mutta sen jälkeen asema oli liikenteenhoidollisessa käytössä ja sittemmin Petra ja Lasse Karjalaisen yksityisomistuksessa kahvila- ja majoituskäytössä.Jari Tanskanen, Sveitsiläiset matkailijat löysivät syrjäisen asemarakennuksen Lappeenrannassa, Yle.fi uutiset 8.11.2025, viitattu 8.11.2025

 Asema-alue 
Asemarakennuksen lisäksi Pulsan asema-alueeseen kuuluu useita asuin- ja talousrakennuksia. Yhteensä rautatierakennuksia on noin 20. Lisäksi aseman länsipuolella Latvasen rannalla on pumppuaseman hoitajan asunto ja siihen kuuluvia rakennuksia sekä noin kilometrin päässä sijaitseva ratavartijan pihapiiri. Asemapuistosta on jäljellä pensaita, kuusia, lehmuksia ja jalavia. Asema on valittu suomalaisen matkailualan vuosittaisessa palkintogaalassa Finnish Travel Galassa vuoden 2025 vierailukohteeksi. Rakennukset ovat suojeltuja..

 Kuvia 

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Pulsan asema

Luokka:Lappeenrannan rautatieliikennepaikat
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat