Mayakielet

Mayakielet muodostavat kielikunnan, jonka maantieteellinen alue on Mesoamerikassa, Kaakkois-Meksikosta aina Hondurasiin saakka. Vaikka espanja on alueen nykyvaltioissa virallinen kieli, näitä yhteisestä kantakielestä polveutuvia kieliä puhuu näillä alueilla yli neljä miljoonaa mayaa. Vuonna 1996 Guatemala tunnusti 21 eri mayakieltähttp://hemisphereinitiatives.org/promise.htm#accord  ja Meksiko tunnustaa viisi muuta, joiden puhuma-alue ei ulotu Guatemalaan. Esikolumbiaanisina aikoina mayasivilisaation kehittämää mayojen kirjoitusjärjestelmää käytettiin usean eri mayakielen kirjoittamiseen, varsinkin klassiselta kaudelta (noin v. 250–900) lähtien. 
Luokittelu

jukatek
mopan-Itza
itza
mopan
jukatek-lakantun
lakantun
jukatek
wastek
chicomuseltek
wastek
chol-tzeltal
chol
chol-chontal
chontal
chol
chorti

tzeltal
tzeltal
tzotzil
qanjobal-chuj
chuj
chuj
tojolabal
qanjobal
qanjobal
jakaltek (popti)
mocho
kiche-mam
kiche
qeqchi
poqomam
poqomchi
kaqchikel
sakapultek
sipakap
tzutujil
uspantek
mam
ixil
awakatek
ixil
mam
mam
tektitek

Ortografia ja ääntäminen
Mayakielten latinisointi perustuu espanjan kielen kirjoitussääntöihin. Tärkeimpiä sääntöjä:

 paino on yleensä viimeisellä tavulla
 CH ääntyy /tš/
 J ääntyy /h/
 X ääntyy /š/
Lisäksi mayakielissä on useita glottaaliäänteitä, joita merkitään konsonantin yhteydessä apostrofilla: esim: k', q' ja tz'.

Lähteet
kotoistus.fi, kielten suomenkieliset nimet (PDF) 
Viitteet

Aiheesta muualla
mayakielten sukupuu suomeksi
Guatemalan mayakielten akatemia
Webster's online dictionary, jukatek-englanti-sanakirja
Syddansk universitet , mayakielten vertaileva sanasto (yli 40 000 sanaa 31 kielellä)
MesoWeb.com, englannin kielen sanojen vastineita mayakielissä
larutamayaonline.com, Guatemalan ja Belizen mayakielet 
hemisphereinitiatives.org , mayakielten virallistamisesta Guatemalan rauhansopimuksessa 
Proyecto Lingüístico Francisco Marroquín , espanjan ja mayakielten opettamisesta Guatemalassa
ethnologue.com, ISO-koodi-kartta mayakielille

*