Lentolaivue 46

Lentolaivue 46 oli Suomen ilmavoimien Lentorykmentti 4:ään kuuluva kaukotoimintalentolaivue, joka perustettiin ilmavoimien organisaatiouudistuksen yhteydessä 1933. Ensimmäisiksi koneikseen laivue sai Bristol Blenheimit 1937.

Talvisota
Talvisodan alkaessa laivueella oli käytettävissään yhdeksän lentokelpoista Bristol Blenheim -lentokonetta.

Tappiot
1. joulukuuta 1939 BL-110 törmäsi kallioon Rautalammilla eksyttyään. Koko miehistö menehtyi.
6. tammikuuta 1940 BL-112 ammuttiin alas Riihilammella, miehistö haavoittui.
28. tammikuuta 1940 BL-108 syöksyi maahan matalalla olleen pilviverhon vuoksi. Miehistö sai surmansa.
14. helmikuuta 1940 BL-123:n moottori pysähtyi startissa Luonetjärvellä, miehistö loukkaantui.
29. helmikuuta 1940 BL-126:n moottori sammui startissa Utissa.
7. maaliskuuta 1940 BL-122 ammuttiin alas Viipurinlahdella. Ohjaaja haavoittui, ampuja ja tähystäjä menehtyivät.
10. maaliskuuta 1940 BL-133 ammuttiin alas Viipurinlahdella, koko miehistö sai surmansa.

Ilmavoitot
20. joulukuuta 1939 ampuja kersantti V. Mörsky ampui Mantsin alueella alas I-16-hävittäjän
1. maaliskuuta 1940 sama ampuja Koiviston alueella samanlaisen hävittäjän.

Jatkosota
Marraskuussa 1941 valtakunnanmarsalkka Hermann Göring lahjoitti ilmavoimille viisitoista Dornier Do 17Z -pommikonetta, jotka sijoitettiin Lentolaivue 46:een. Laivue supistettiin kaksi lentueiseksi kalustotappioiden seurauksena. Kolmas lentue perustettiin uudelleen vuoden 1943 lopulla, kun saksalaisilta hankittiin Iljušin Il-4-lentokoneita. 14. helmikuuta 1944 laivueen nimeen liitettiin toimintaa kuvaava etuliite, Lentolaivue 46:sta tuli Pommituslentolaivue 46. 

Komentajat
 majuri Olavi Sarko
 majuri Reino Artola

Lähteet



 Stenman, Kari: Dornier-laivue - Lentolaivue 46 sodassa. Koala-kustannus, 2021. .

Lentolaivue 46
Lentolaivue 46
Lentolaivue 46