Metsuri

Metsuri eli metsätyöntekijä on metsäalan suorittava ammatti. Sana metsuri syntyi jo 1950-luvulla, mutta yleiseen käyttöön se tuli vasta 1970-luvulla. Tätä ennen puhuttiin metsätyömiehistä ja jätkistä. Hakkuukonetta kuljettavaa työntekijää kutsutaan joskus konemetsuriksi, mutta yleensä puhutaan metsäkoneenkuljettajasta.

Toimenkuva
Metsurin toimenkuvaan kuuluu yleensä 
 puiden kaato moottorisahalla ja niiden pinoaminen ajouran varteen
 vesakon raivaus ja taimikon hoito raivaussahalla
 puiden istutus hakkuualoille ja metsitettäville pelloille
 muut metsätyöt kuten
metsätraktorin ajo ja muiden apukoneiden käyttö
puupinojen mittaus
kaadettavien puiden leimaus,
ajourien ja varastopaikkojen suunnittelu

Metsuri joutuu lisäksi yleensä huoltamaan ja korjaamaan käyttämänsä työkalut metsässä. Työ on yleensä yksinäistä ja fyysisesti sekä henkisesti rasittavaa.

Metsurit voivat työskennellä joko toisen palveluksessa tai yrittäjinä. Yrittäjämetsurin on oman ammattitaitonsa lisäksi ymmärrettävä liiketaloudellisia ja kirjanpitoon liittyviä asioita. Metsurien ammattiliitto on Puu- ja erityisalojen liitto.

Historiaa
Metsurien ammattikunta syntyi 1870-luvun alussa, jolloin myös tukkien uitto yleistyi. Suuret metsätyömaat keskittyivät vesireittien varrelle. 

Vielä 1960-luvulla Suomen metsissä työskenteli talvisin ainakin 100 000–200 000 metsätyöntekijää eli jätkää. He tekivät metsätyötä talvisin, uittotyötä keväisin ja maatalous- tai sahaustyötä kesäisin ja syksyisin. Pohjois-Suomessa tämä synnytti suorastaan jätkänkierron:

+Jätkänkierto talvi  kevät  kesä  syksy metsätyöt  uitto sahat lautatarhat  uitto sahat lautatarhat lastaustyöt sahatlautatarhat lastaustyöt

1960-luvulla traktorien ja moottorisahojen yleistymisen myötä metsureita tarvittiin entistä vähemmän. Seurauksena oli maaseudun työpaikkojen väheneminen ja laajamittainen maaltamuutto. Entisestään metsätyövoiman tarve väheni 1980-luvulla alkaneen hakkuukoneiden eli motojen kehityksen myötä. Nykyään Suomessa työskentelee enää 5 000–10 000 metsuria. Työnkuva on muuttunut siten, että pääosa metsurien työstä tapahtuu lumettomana aikana ja talvella moni metsuri joutuu lomautetuksi. Tähän on päädytty useastakin eri syystä, joista päällimmäisinä ovat turhan työn tekemisen aiheuttama ruumiillinen ja henkinen väsymys (lumessa työskentely on sitä hankalampaa, mitä enemmän sitä on) ja niin sanotun lumilisän maksaminen metsurille, mikä nostaa puunkorjuun kustannuksia selvästi.

Puhekielessä käytetään joskus sanaa citymetsuri (arboristi) kaupungissa toimivasta metsurista, joka poistaa vaaraa aiheuttavat puut latvaan kiiveten ja pätkinä kaataen.

 Katso myös 
Arboristi
Hämeen ammatti-instituutti, Evon opetusmetsä

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Metsäradio 
 Yle: Kun koneet korvasivat tukkijätkän – metsä on ollut suomalaisten suurin työpaikka
 Ylen Elävä arkisto:
 Vanhanajan metsureilta vaadittiin kylmänkestävää voimaa ja hurttia luonnetta
 Pöllimiesten savotta Sompion Lapin aarniometsissä
 Pohjolan jätkät synnynnäiset sissit, Hakkapeliitta, 21.12.1937, nro 51-52, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Metsäalan ammatit