Aqmolan alue

Aqmolan alue (; ) on hallintoalue Kazakstanin pohjoisosassa. Sen keskus on Kökşetaun kaupunki. Alueen pinta-ala on 146 200 neliökilometriä. Siellä oli 787 335 asukasta vuonna 2025.

Aqmolan alue rajoittuu pohjoisessa Pohjois-Kazakstanin, idässä Pavlodarin, etelässä Qarağandyn ja lännessä Qostanain alueisiin. Sen sisällä sijaitsee Kazakstanin pääkaupunki Astana, joka ei kuulu alueeseen.

Alue sijaitsee Kazakstanin kumpumaan luoteisosassa. Se on etupäässä 300–400 metriä korkeaa tasankoa. Pohjoisessa on Kökşetaun ja kaakossa Ereimentaun ylänkö, lounaassa Teñızin–Qorğaljynin painauma ja lännessä Turgain laakion itäreuna. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kulta, uraani, bauksiitti, antimoni, kupari, molybdeeni ja kivihiili.

Ilmasto on ankaran mantereinen. Talvi on pitkä ja kylmä ja kesä melko kuuma. Keskilämpötila on tammikuussa –16:sta –18:aan ja heinäkuussa 19–21 astetta. Vuotuinen sademäärä on pohjoisessa 400 ja etelässä 250 millimetriä.

Alueen läpi virtaa Irtyšin sivujoki Išim. Useat joet kuten Nūra, Sıletı ja Öleñtı päättyvät laskujoettomiin järviin, joista suurin on suolavetinen Teñız. Keinokastelua ja teollisuuden vesihuoltoa varten on rakennettu tekojärviä.

Alue on etupäässä maatalouskäyttöön otettua aroa. Jokien varsilla on niittyjä ja ylängöillä kasvaa mäntyjä, koivuja ja poppeleita. Eläinkuntaan kuuluvat hirvi, aasianmetsäkauris, ilves, kärppä, metsäjänis, orava, teeri, riekko ja flamingo. Alueella sijaitsevat Būirataun, Burabain ja Kökşetaun kansallispuistot sekä Qorğaljynin luonnonpuisto.

Vuonna 1939 perustettu Aqmolan alue lakkautettiin vuonna 1960 ja perustettiin uudelleen vuonna 1961 Tselinogradin alueen nimisenä. Se sai entisen nimensä takaisin vuonna 1992, ja vuonna 1999 siihen liitettiin osa lakkautetusta Kökşetaun alueesta. Alueen pääkaupunki siirettiin samalla Astanasta Kökşetauhun.

Alue jakautuu hallinnollisesti Aqkölin, Arşalyn, Astrahanin, Atbasarin, Bırjan salin, Būlandyn, Burabain, Egındıkölin, Ereimentaun, Esılin, Jaqsyn, Jarqaiyñin, Qorğaljynin, Sandyqtaun, Şortandyn, Tselinogradin ja Zerendın piireihin sekä Kökşetaun, Qosşyn ja Stepnogorskin kaupunkipiireihin. Muita kaupunkeja ovat Aqköl, Atbasar, Derjavinsk, Ereimentau, Esıl, Makinsk, Štšutšinsk ja Stepniak. Kaupunkiväestön osuus on 57,4 prosenttia. Asukkaista 56,8 prosenttia on kazakkeja, 26,3 prosenttia venäläisiä, 4,9 prosenttia ukrainalaisia, 3,8 prosenttia saksalaisia ja 1,7 prosenttia tataareja (vuonna 2025).

Alueella on kaivos-, elintarvike-, koneenrakennus-, metalli- ja kemian teollisuutta. Maatalous on erikoistunut viljan, lihan ja maidon tuotantoon. Suurimmat veronmaksajat olivat vuonna 2022 kaksi kultaa tuottavaa kaivosyhtiötä, kivennäisvesiyhtiö ja uraanikaivosyhtiö.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Alueen sivusto

Luokka:Kazakstanin hallinnolliset alueet