Lapualaisooppera

Lapualaisooppera on vuonna 1966 kantaesityksensä saanut musiikkinäytelmä, joka on Arvo Salon kirjoittama ja Kaj Chydeniuksen säveltämä. Lapualaisooppera kirjoitettiin juhlanäytelmäksi Helsingin Ylioppilasteatterin 40-vuotisjuhlaan. Kantaesityksen ohjasi Kalle Holmberg ja ensi-iltansa näytelmä sai 21. maaliskuuta 1966. Samana iltana ratkenneissa eduskuntavaaleissa Arvo Salo valittiin kansanedustajaksi.

Lapualaisoopperan roolihahmoista osa oli todellisia historian henkilöitä. Todelliset hahmot ja heidän tekemikseen kuvatut oikeistoradikaalit Lapuan liikkeen väkivaltaisuudet provosoivat voimakkaan kulttuurikeskustelun. Vasemmiston rooliksi näytelmässä jäi väkivallan passiivinen, pasifistinen, vastustaminen. Hengeltään ja tyyliltään näytelmän katsottiin muistuttavan Bertolt Brechtin näytelmiä. 1960-luvulla Lapuan liikkeen radikalismi oli vielä kipeästi muistissa ja monia porvarillisia kansalaisia näytelmä loukkasi. Näytelmää on pidetty uraauurtavana ja eräänä Suomen teatterihistorian kulttiteoksista.

Lapualaisooppera on kantaesityksensä jälkeen esitetty lukuisissa ammatti- ja harrastajateattereissa eri puolilla Suomea. Sen ovat esittäneet muun muassa Tampereen Työväen Teatteri (1966) ja Lapuan harrastajanäyttelijät (2001). Lapualaisooppera on käännetty ruotsiksi nimellä Lappo-operan, ja se on esitetty myös Svenska Teaternissa sekä Tukholman Dramatenissa ja Södra Teaternissa vierailuesityksinä. Pitkän tauon jälkeen Aleksanterin teatteri otti näytelmän ohjelmistoonsa vuonna 2000, ja sen jälkeen sitä on esitetty monissakin teattereissa. Ylioppilasteatteri esitti Lapualaisoopperan kesällä 2016 Mustikkamaan kesäteatterissa 90-vuotisjuhlavuotensa kunniaksi.Laaksonen, Teemu: Täällä tehdään vallankumousta ja penisorigameja – Ylioppilasteatteri täyttää 90 vuotta. Yleisradio 2.11.2016.

Lapualaisoopperasta kehkeytyi aikanaan myös oikeudenkäynti. Kapteeni evp. Artturi Vuorimaa nosti rikoskanteen teoksen kirjoittajaa Arvo Saloa vastaan, koska merkittävä osa Lapualaisoopperan teksteistä oli Vuorimaan mielestä lainattu luvattomasti hänen kirjastaan Kolme kuukautta Kosolassa. Korkeimman oikeuden päätöksellä KKO 1971-II-44 kaikki vaatimukset Saloa vastaan hylättiin.

Näytelmästä julkaistiin kirjallinen äänilevy sekä dokumenttielokuva Lapualaismorsian vuonna 1967.

 Näyttelijät (kantaesityksessä) 
 Vihtori Kosola, Jumalan valitsema kansanjohtaja: Vesa-Matti Loiri
 Elin, edellisen valitsema emäntä: Tytti Paavolainen
 Hurja Hilja, sivistynyt Suomen nainen: Terttu Vilhola
 Vihtori Herttua, Jumalan valinnut varajohtaja: Pekka Laiho
 Vuorimaa, uskollinen oppilas: Veikko Kerttula
 Muilu, kyyditsijä: Kai Öhman
 Isotalo, talonpoika: Jukka Sipilä
 Vähätalo, pientalonpoika: Kari Franck
 Erik Petter Mättö, sydäntautinen suutari: Seppo Miettinen
 Maria, edellisen vaimo: Tuula Nyman
 Petteri, edellisten poika: Juri Saarikoski
 Lyyti, kansanedustaja: Kaisa Korhonen
 Asser Salo, ihmisoikeustaistelija: Lars Svedberg
 Etelä, työtön merimies: Tuomas Vesterinen
 Isontalon renki: Heikki Kinnunen

 Kuoro (kantaesityksessä) 
 Sakari Aaltonen
 Asta Alanen
 Eija Grönberg
 Kristiina Halkola
 Viveca Hedengren
 Ritva Holmberg
 Reima Kekäläinen
 Hilkka Lappela
 Pertti Lumirae
 Tytti Oittinen
 Aulikki Oksanen
 Taisto-Bertil Orsmaa
 Jotaarkka Pennanen
 Arja Saijonmaa
 Eeva-Helena Salminen
 Olli Tuominen
 Hannu Wegelius
 Maria Wolska
 Erkki Vuori

Lähteet
 Forss, Timo Kalevi: ”Toverit herätkää”, Poliittinen laululiike Suomessa. Into 2015.
 Kallinen, Timo: Ylioppilasteatteri 1926-1976.
 Kallio, Reino: Lapuan laki oli kova laki. Ilkka 28.7.2001.	 
 Kemppinen, Kullervo: Laamanni muistelee. WSOY 2000.
 Salo, Arvo: Lapualaisooppera. (Uusintapainos v. 2000.)

Viitteet

Aiheesta muualla
 Ylioppilaslehti Lapualaisoopperasta. 
 Lapualaisoopperaa koskeva päätös KKO 1971-II-44 (Finlexin tiivistelmä).
 Lapualaisoopperaa koskeva päätös KKO 1971-II-44 (koko päätös).
 Lapualaisooppera. Ylen Elävä arkisto.


Luokka:Suomalaiset näytelmät