Brörup-interstadiaali

Brörup-interstadiaali eli MIS 5c 106 000–100 000/93 000 vuotta sitten oli lämmin vaihe viime jääkauden alkuvaiheessa, Herning-jäätiköitymisen jälkeen. Tundran raja kulki Etelä-Lapissa ja Keski-Ruotsissa, ja koivumetsien eteläraja Pohjois-Pohjanmaalla ja Etelä-Lapissa. Etelä- ja Keski-Suomessa kasvoi havumetsää, mm mäntyjä. Pohjois-Saksan heinäkuun keskilämpötila oli +15 °C, ja Etelä-Suomen yli +10 °CMaapallon ilmastohistoria, Juha Pekka Lunkka, s. 237.

 Brörup 

Kaudesta käytetään myös nimityksiä happi-isotooppivaihe 5c, Peräpohjolan ja Fanan interstadiaali.Ollaan sitä mieltä, että tällä kaudella Skandien jäätikkö suli lähes kokonaan tai kutistui huomattavasti. Luultavasti oli vain muutamia pienehköjä jäätiköitä Kölivuoristossa. Itse Brörupissa kuusi ja mänty yleistyivät kauden keskivaiheille mennessä huomattavasti. Kauden alussa koettiin Rhamnus-huippuTage Nilsson, The Pleistocene, s. 253.

Erään arvion mukaan jäätikkö ulottui läntisimpään Ruotsiin ja Norjan tuntureille alueilla, joiden korkeus oli noin 1 000 m.
Erään arvion mukaan Kölivuoriston jäätikkö oli hajonnut kolmeen osaan, joista pohjoisin ulottui Trondheimin ja Mo i Ranan välimaastosta hieman Tromssan pohjoispuolelle. Maailmassa merenpinta oli noin 20 m alempana kuin nyt Brörup- ja Odderade-vaiheiden aikanaMaapallon ilmastohistoria, s. 236.

Jää ulottui ehkä Osloon asti tai melko lähelle sitä. Jää oli vetäytynyt Herning-stadiaalista noin 200 kmJürgen Ehlers, Quaternary and Glacial geology, s. 290. Jäätä saattoi olla Suomen käsivarren Lapissa. Novaja Zemlja ja Sevarnaja Zemlja olivat saman jääkuvun alla, ja Huippuvuorten ja Frans Joosefin maan yllä oli suuret erilliset jäätiköt. Lämpimimmillään Brörup-kauden vuoden keskilämpötila oli 3–4 °C nykyistä alempi. Alankomaissa oli heinäkuun keskilämpötila 16 astettaTage Nisslon, The Pleistocene, s. 258, tammikuun keskilämpötila -9 astetta, ja siellä kasvoi metsääJürgen Ehlers, Quaternary and Glacial geology, s. 345. Pohjois-Saksassa kulki tuolloin mäntymetsän ja leveälehtisten puiden raja. Siellä kasvoi koivua, mäntyä, kuusta ja lehtikuusta. Brörupia edeltänyt Amersfoort oli Alankomaissa heinäkuun keskilämpötilaltaan noin 15 °CTage Nilsson, The Pleistocene, s. 258.

Alussa Pohjanmaalla kasvoi avoimia koivumetsiä, seassa katajaa, ja suuri osa kasvillisuudesta oli saroja (Cyperaceae), heiniä (Poaceae) ja ruohoja. Lopulta mänty levisi Pohjanmaalle muutamaksi tuhanneksi vuodeksi, vaikka oli yhä nykyistä kylmempää. Mänty ja koivu olivat pääasialliset puut, kuusi ja leppä harvinaisia, ja nämä kasvoivat pääosin Pohjanmaan itäpuolella.

 Brörup-kauden jako 

Brörup 1 DOIS 24
Montaigu
Brörup 2 DOIS 23

Brörup 3 DOIS 22

 Katso myös 
Veiksel-jääkausi
Herning-jäätiköityminen
Odderade-interstadiaali

 Lähteet

Viitteet

Luokka:Veiksel-jääkausi