Svenska social- och kommunalhögskolan

Svenska social- och kommunalhögskolan (lyhenne Soc&kom) on Helsingin yliopiston itsenäinen yhteiskuntatieteellistä opetusta antava yksikkö. Korkeakoululla on muun muassa oma rehtori.

Historia
Korkeakoulu perustettiin vuonna 1943 yksityisenä korkeakouluna nimellä Svenska medborgarhögskolan. Korkeakoulun alkuperäisenä tehtävänä oli kouluttaa virkamiehiä Suomen ruotsinkielisen väestön tarpeisiin, ja sieltä valmistui ruotsinkielisiä sosionomeja.Svenska social- och kommunalhögskolan on virkeä kuusikymppinen.  Nimi muutettiin Svenska social- och kommunalhögskolaniksi vuonna 1964, samalla kun koulu muutti omaan rakennukseen Töölöön Topeliuksenkadulle. Korkeakoulu valtiollistettiin 1974 ja liitettiin Helsingin yliopiston valtiotieteelliseen tiedekuntaan 1984. Vuoden 1997 yliopistolaissa säädettiin, että Soc&kom kuuluu Helsingin yliopistoon erillisenä ruotsinkielisenä yksikkönä ja vastaa yliopiston organisaatiossa tiedekuntaa.  

Opiskelu
Korkeakoulun opetuskielenä on ruotsi, ja siellä voi suorittaa valtiotieteiden kandidaatin tutkinnon pääaineissa 

 valtio-oppi ja hallinto
oikeustiede
 journalistiikka ja viestintä
 sosiologia 
 sosiaalipsykologia ja
 sosiaalityö. 

Opiskelija, joka on saanut opinto-oikeuden Soc&komin opiskelijavalinnassa, voi automaattisesti jatkaa suorittamaan valtiotieteen maisterin tutkintoa valtiotieteellisessä tiedekunnassa.

Soc&komissa voi suorittaa valtiotieteiden kandidaatin tutkinnon pääaineessa oikeustiede (käytännössä julkisoikeuden ala oikeustieteessä, vaikka pääaineen nimi onkin oikeustiede), mutta opiskelija suorittaa maisterin tutkinnon pääsääntöisesti jossakin muussa korkeakoulun oppiaineissa tai siirtyy suorittamaan maisterin tutkintoa pääaineessa julkisoikeus Åbo Akademissa. Yksikössä on noin 440 opiskelijaa (2018) ja 47 opetushenkilökuntaan kuuluvaa (2018). Soc&komin tilat sijaitsivat ennen Topeliuksen­kadulla Taka-Töölössä, mutta se muutti vuonna 2009 keskustakampukselle osoitteeseen Snellmaninkatu 12.

Vuoteen 2016 asti tutkinnon suorittamisen jälkeen pystyi ilman erillistä pääsykoetta siirtyä suorittamaan maisterin tutkintoa valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Vuodesta 2017 alkaen Soc&komilla on valtiotieteellisen tiedekunnan kanssa ruotsinkielinen maisteriohjelma siten, että Soc&kom ja valtiotieteellinen tiedekunta suunnittelevat ja järjestävät yhdessä opetuksen ja valtiotieteellinen tiedekunta myöntää tutkinnon. Uudistusta kritisoitiin sen nopeasta aikataulusta: arveltiin, että osa oli ehtinyt aloittaa kandidaattivaiheen opinnot siinä luulossa että saa automaattisesti jatkaa valtiotieteelliseen tiedekuntaan, mutta he eivät saisi siirtymäajan erivapautta vaan halutessaan pääsisivät valtiotieteelliseen tiedekuntaan normaaliin tapaan maisterihaun kautta.https://www.hbl.fi/artikel/nytt-magisterprogram-i-journalistik-vacker-fragor-pa-sockom/  Näin ei kuitenkaan käynyt, vaan ennen vuotta 2017 aloittaneet voivat jatkaa halutessaan valtiotieteelliseen tiedekuntaan.

Korkeakoulun tehtävänä on myös yhteiskuntatieteiden tutkimus, jonka tueksi kouluun perustettiin oma tutkimusyksikkö vuonna 1986. Yksikkö toimi entisessä Suojeluskuntatalossa Pohjoisella Hesperiankadulla, mutta muutti lukuvuoden 2009–2010 alussa muun laitoksen mukana Snellmaninkadulle.Tutkimuslaitos, Forskningsinstitutet (FISS). Soc&kom finns nu på Snellmansgatan 12.  (ruotsiksi) Vuoden 2010 yliopistolakiuudistuksessa tutkimusyksikkö lakkasi itsenäisenä hallinnollisena yksikkönä ja toimii nykyisin tutkimusverkostona.

Uusi rakennus
Soc&kom sai vuonna 2009 uudet toimitilat Kruununhaasta, kun Snellmaninkadun ja Yrjö-Koskisen kadun kulmaan valmistui Juha Leiviskän ja Jari Heikkisen suunnittelema rakennus. Talo on muurattu kermanvalkoisista käsin lyödyistä Ylivieskan tiilitehtaan tiilistä. Rakennuksen olemusta yhdistävät läheiseen Metsätaloon Snellmaninkadun julkisivun pystysuorat ikkuna-aukot. Sitä muistuttaa hengeltään Leiviskän suunnittelema Kulttuuritalo Sandels. Yrjö-Koskisen kadun puolella rakennuksessa on hiven keskiaikaista tunnelmaa. Kriitikko kuvaa rakennuksen pihanpuoleista julkisivua musikaaliseksi huipennukseksi. Se laskeutuu asteittain kohti pihan patiota.

 Rehtorit 
 Bror Åkerblom 1943–1944Rektor Henrik Hägglunds inskriptionstal 4.9.2006. 
Jan Gästrin 1944–1946
Henrik Schybergson 1946–1957
 Magnus Kull 1958–1969 Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesluettelo 1918–2000. 
 Anita Meinander 1969–1971
 Holger Kronman 1971–1974
 Gunvor Brettschneider 1975–1990
 Tom Sandlund 1990–1995
 Henrik Hägglund 1995–2014
 Mirjam Kalland 2015–31.7.2018
 Johan Bärlund 1.8.2018–31.12.2022
 Tuomas Martikainen 1.1.2023–31.12.2027

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomenkielinen esittely.
 Laitoksen kotisivu ruotsiksi.  
 Laitoksen kotisivu englanniksi.
 Opiskelijajärjestö StudOrg. 
 Opinto-opas.


Luokka:Helsingin yliopisto
Luokka:Suomen ruotsinkieliset yliopistot