Kuusamakasvit

Kuusamakasvit (Caprifoliaceae, synonyyminä mm. Loniceraceae) on Dipsacales-lahkoon kuuluva kasviheimo. Siihen kuuluu noin 900 lajia, jotka jaetaan 31 sukuun.Stevens 2001–, viittaus 6.8.2022. Useimmat niistä elävät luonnonvaraisina pohjoisessa lauhkeassa vyöhykkeessä, etenkin Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. 

Kuusamakasveja kasvatetaan paljon myös koristekasveina. Kuusamakasvien kukat ovat kellomaisia ja usein hyvän tuoksuisia, hedelmä on usein pyöreä marja. 

Heimon rajauksesta on eri mielipiteitä; esimerkiksi vanamokasvit ovat joidenkin tutkijoiden mukaan osa kuusamakasveja, toisten mukaan oma heimonsa Linnaeaceae. Ennen kuusama­kasvien heimoon on luettu myös seljat, heidet ja tesmayrtit, jotka nykyisessä luokituksessa muodostavat erillisen tesma­yrtti­kasvien (Adoxaceae) heimon.

 Luokittelu 
Kaikessa laajuudessaan kuusamakasvien heimo käsittää nykyään seitsemän alaheimoa.

pienoiskuva|vasen|Keltavuohenkuusama (Diervilla lonicera)

 1. Diervilloideae 
Alaheimoon kuuluvat vuohenkuusamat (Diervilla) ja kotakuusamat (Weigela). Ne ovat pensaita, joiden kukissa on mesiäinen teriön tyvellä, karvaiset heteenpalhot, kahdesta emilehdestä muodostunut yhdislehtinen sikiäin, paljon siemenaiheita ja liiteluomaisesti avautuva nokkamainen hedelmä. Suvuissa on yhteensä 16 lajia, jotka kasvavat Itä-Aasiassa ja Yhdysvaltain kaakkoisosassa.

pienoiskuva|vasen|Tähkäkuusama (Leycesteria formosa)

 2. Caprifolioideae Eaton 
Kasvit ovat pensaita, joskus puita. Lehdet ovat ehytlaitaiset, sulka- tai kourasuoniset. Kukassa on pieni verhiö, neljä tai tavallisemmin viisi hedettä, joiden palhot ovat kaljuja, ja kolmesta tai harvemmin neljästä emilehdestä muodostunut yhdislehtinen sikiäin. Joskus vain osa emilehdistä on fertiilejä, ja kutakin emilehteä kohden on yhdestä kahdeksaan siemenaihetta. Hedelmä on marjamainen (kuusamat) tai luumarjamainen (lumimarjat).

Alaheimo kasvaa pääasiassa pohjoisessa lauhkeassa vyöhykkeessä, erityisesti Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan itäosassa. Lajeja on yhteensä 220, ja ne luokitellaan viiteen sukuun kuuluviksi. Eniten lajeja on kuusamien (Lonicera) suvussa, siinä on 180 lajia.

Alaheimon suvut:
 Heptacodium
 Leycesteria – tähkäkuusamat
 Lonicera – kuusamat eli tuoksukuusamat
 Symphoricarpos – lumimarjat
 Triosteum – kuumejuuret

pienoiskuva|vasen|Abelia chinensis

 3. Linnaeoideae Raf. 
Alaheimoon kuuluu pääasiassa pensaita, kun taas eräät lajit ovat enemmän tai vähemmän ruohovartisia. Kukissa on neljä- tai kuusilehtinen ulkoverhiö (epicalyx), ja uloin terälehti on mettä erittävä ja turvonnut. Heteenpalhot ovat karvaisia. Hedelmä on usein muuntuneen verhiön ja/tai kukan suojusten suojaama. Alaheimossa on kuusi sukua ja 32 lajia, jotka ovat levinneet sirkumboreaalisesti (vanamot), Meksikoon (abeliat) ja Kiinaan ja Japaniin (viisi sukua).

Alaheimon suvut:
 Abelia R.Br. – abeliat
 Diabelia Landrein
 Dipelta Maxim.
 Kolkwitzia Graebn. – kellokuusamat, vain laji kellokuusama (K. amabilis, syn. Linnaea amabilis)
 Linnaea L. – vanamot
 Vesalea M.Martens & Galeotti

 4. Nimeämätön alaheimo: Zabelia Makino 
Suvun Zabelia neljä lajia ovat pensaita ja kasvavat Keski-Aasiassa Tienšanin vuoristossa ja Kauko-Idässä. Lehdet ovat ehytlaitaisia, ja kanta on turvonnut ja peittää hankasilmun. Ulkoverhiössä on kuusi tai 14 lehteä. Mesiäinen koostuu neljästä tiiviistä karvarivistä.Stevens 2001–, viittaus 20.12.2014.

pienoiskuva|vasen|Vitikiehkurio (Morina longifolia)

 5. Morinoideae 
Alaheimon kasvit ovat rotevia monivuotisruohoja, joilla on eteerisiä öljyjä. Varret ovat onttoja. Lehdet sijaitsevat vastakkaisesti ja lehtipari on kasvanut kannoistaan yhteen. Lehdet ovat piikkisiä tai pariosaisia, harvoin ehytlaitaisia, ja kourasuonisia. Kukinto koostuu perättömistä ja kiehkuraisista viuhkoista. Kukissa on 12-särmäinen ulkoverhiö, ja kukat ovat vahvasti vastakohtaisia. Verholehtiä on neljä, ja hedeparit kiinnittyvät teriötorveen eri korkeuksille. Siemenissä on kirjava endospermi.

Alaheimossa on kaksi tai kolme sukua (mm. kiehkuriot Morina) ja 13 lajia. Levinneisyys ulottuu hajanaisesti Balkanilta Keski-Aasiaan ja Kiinaan.

pienoiskuva|vasen|Punavirma (Centranthus ruber)

 6. Valerianoideae Raf. 
Alaheimo on entinen heimo virmajuurikasvit (Valerianaceae), ja sen edustajat ovat usein pahanhaluisia ruohoja, joilla on vastakkaiset ja toisinaan pareittain toisiinsa kiinni kasvaneet lehdet ja melko pienet kukat. Toisinaan kasvit ovat kaksikotisia, jolloin hede- ja emikukat sijaitsevat eri kasviyksilöissä. Kukinto on viuhkomainen. Yhdislehtinen teriö on enemmän tai vähemmän säteittäinen, ja kukassa on tukilehtiä, muttei ulkoverhiötä. Verhiö on pieni, ja uloin terälehti on tavallisesti kannuksellinen. Heteitä on yhdestä viiteen, tavallisesti kuitenkin kolme. Hedelmä on verhiön suojaama.

Alaheimoon kuuluu 17 sukua ja 315 lajia, jotka kasvavat pohjoisessa lauhkeassa vyöhykkeessä, erityisesti Välimerenmaissa, ja Etelä-Amerikan Andeilla, missä kasvaa puolet alaheimon lajeista. Runsaslajisimmat suvut ovat virmajuuret (Valeriana) ja vuonankaalit (Valerianella). Edellisessä on 200 lajia, jälkimmäisessä 80.

Virmajuurikasvisuvut:
 Aligera Suksd.
 Aretiastrum (DC.) Spach
 Astrephia Dufr.
 Belonanthus Graebn.
 Centranthus Lam. & DC. – virmat
 Fedia Gaertn. – virmakat
 Nardostachys DC. – nardusjuuret
 Patrinia Juss. – keltavirmat
 Phuodendron (Graebn.) Dalla Torre & Harms
 Phyllactis Pers.
 Plectritis (Lindl.) DC.
 Pseudobetckea (Hock) Lincz.
 Stangea Graebn.
 Valeriana L. – virmajuuret
 Valerianella Mill. – vuonankaalit

pienoiskuva|vasen|Tuoksutörmäkukka (Scabiosa canescens)

 7. Dipsacoideae Eaton 
Alaheimoa on aiemmin pidetty omana purtojuurikasvien (Dipsacaceae) heimona. Siihen kuuluu ruohoja, jotka voivat olla joskus pensasmaisia. Lehdet ovat vastakkaisasentoisia. Kukinto on tavallisesti mykerömäinen ja suojuslehdellinen. Kukat ovat enemmän tai vähemmän vastakohtaisia, ja niissä on hyvin kehittynyt ulkoverhiö. Hedelmä on kuiva ja yksisiemeninen.

Alaheimon 11 sukua ja 290 lajia kasvaa Euraasiassa Pohjois-Euroopasta Malaijien saaristoon asti, Pohjois- ja Itä-Afrikassa. Erityisen runsaasti lajeja on Välimerenmaissa. Runsaslajisimpia sukuja ovat piirtotörmäkukat (Scabiosa, 80 lajia), kirahvinkukat (Cephalaria, 65 lajia) ja ruusuruohot (Knautia, 60 lajia).

Alaheimon suvut:
 Cephalaria Schrad. ex Roem. & Schult. – kirahvinkukat
 Dipsacus L. – karstaohdakkeet eli karttaohdakkeet
 Knautia L. – ruusuruohot
 Lomelosia Raf. – pistetörmäkukat
 Pterocephalus Adans. – sulkalatvat
 Scabiosa L. – piirtotörmäkukat eli törmäkukat
 Succisa Haller – purtojuuret
 Succisella Beck – kerälatvat
 Triplostegia Wall. ex DC.

 Lähteet 
 Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Kuusamakasvit (Caprifoliaceae)
 Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Caprifoliaceae
 Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Linnaeaceae
 Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Valerianaceae

*
Luokka:Kasviheimot