Chandrayaan-1

Chandrayaan-1 (, sanskriitista chandra 'Kuu', yaan 'alus') oli Intian ensimmäinen kuuluotain. Se laukaistiin 22. lokakuuta 2008 PSVL-kantoraketilla. Luotain siirtyi Maata kiertävältä radalta Kuuta kohti suuntautuvalle radalle 4. marraskuuta 2008 ja asettui 8. marraskuuta 2008 Kuuta kiertävälle radalle. 

Luotain saapui lopulliselle Kuun kiertoradalleen 12. marraskuuta 2008, ja sen oli tarkoitus kiertää Kuuta 100 kilometrin korkeudella kahden vuoden ajan. 14. marraskuuta Kuuta kiertävä Chandrayaan-1-luotain laukaisi kolme tiedelaitetta kuljettavan iskeytymisaluksen (MIP eli Moon Impact Probe) menestyksellisesti Kuun pintaan, jossa se tunkeutui kraatterin pinnan läpi. Luotain toimi kuun kiertoradalla noin yhdeksän kuukautta. Mission toteutus maksoi Intialle 79 miljoonaa dollaria.

 Missio 
Luotain kuvasi korkealaatuisen kolmiulotteisen kartan Kuusta ja tutki Kuun kemiallista koostumusta. Chandrayaan-1 kuljetti satelliittiosan lisäksi mukanaan myös pientä iskeytymisluotainta. Iskeytymisluotain laukaistiin kohti Kuuta Chandrayaan I:n päästyä 100 kilometrin etäisyydelle Kuusta. Vuoden 2009 puolivälissä luotaimen tähtisensori, jonka avulla aluksen asento määritetään, lakkasi toimimasta liian suuren säteilyannoksen takia. Ongelma ei estänyt aluksen toimintaa, mutta sen kiertäminen vaati muiden, epätarkempien asentosensoreiden käyttöä.

 Avaruusalus ja sen mittalaitteet 
Avaruusluotaimen massa oli 1300 kg. Sen kustannukset olivat noin 70 miljoonaa euroa. Intian avaruusjärjestön hanke julkistettiin syyskuussa 2004. Laitteita siihen toimittivat ESA ja NASA.

Siinä olivat seuraavat näkyvän valon, infrapunan ja röntgenalueen instrumentit: 
 Terrain Mapping Camera (TMC) on  kamera, jonka erottelukyky on 5 metriä.
 Hyper Spectral Imager (HySI) on monitaajuinen kamera
 Lunar Laser Ranging Instrument (LLRI) on laserinstrumentti.
 Moon Impact Probe (MIP) on Kuuhun törmäävä pienoisluotain, törmääjä tai impaktori. Tämä on eräällä tavalla itsenäinen avaruusalus.
 Sub-keV Atom Reflecting Analyzer (SARA) on ESAn toimitus - neutraaliatomi-instrumentti
 Moon Mineralogy Mapper M3 on NASAn toimittama spektrometri
 Near infrared spectrometer SIR-2 on ESAn toimitus, tämä lähi-infrapuna-alueen spektrometri tulee Saksasta
 S-kaistan pienoisSAR-tutka - Miniature Synthetic Aperture Radar eli Mini-SAR on NASAn toimittama.
 Radiation Dose Monitor eli säteilymittari tulee Bulgariasta.
 D/CIXS-instrumentti on ESAn toimittama röntgeninstrumentti ja tulee Englannista ja Suomesta. Se on ESAn SMART-1-kuuluotaimen vastaavan laitteen uusi versio. Suomen osuuden toteutti Helsingin yliopiston observatorion alaisuudessa Oxford International Analytical-yhtiö.

Toiminnan ennenaikainen loppu
29. elokuuta 2009 ISRO ilmoitti menettäneensä yhteyden luotaimeen. Intian ensimmäinen kuuluotain toimi vajaan vuoden ajan, joka on hyvä saavutus muiden avaruusmaiden ensimmäisten kuuluotainten historiaan verrattuna. Missio maksoi Intialle vain 100 miljoonaa dollaria ja luotain ehti toteuttaa 95% tieteellisistä tavoitteistaan. Koska aiemmin yksi luotaimen tiedelaite jo aiemmin lakkasi toimimasta Auringosta saapuneen säteilyn vuoksi, voi koko aluksen suunniteltua lyhyempi toimintaikä olla länsimaiden säteilynkestävän elektroniikan vientikieltojen "ansiota": nykyiset ITAR-säännöt kieltävät jopa intialaisten rakettien käytön länsimaisten tietoliikennesatelliittien laukaisuissa. ISRO ilmoitti syyskuun alussa 2009 ensin, että satelliitin lämpösuunnittelu olisi pettänyt, joka oli 1960-luvulla sekä Yhdysvaltain että Neuvostoliiton avaruusalussuunnittelun ongelmia, ja myöhemmin kertoi pääsyyksi elektroniikkaan tulleet säteilyvauriot. Missio oli kuitenkin toteuttanut 95% tavoitteistaan.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 


  Tietoa M3-spektrometristä



Luokka: Kuuluotaimet
Luokka:Intian avaruustoiminta