Nokian Paperi

Oy Essity Finland Ab (tunnetaan nimellä Nokian Paperi) on ruotsalaiseen Essityyn kuuluva pehmopaperitehdas. Tehdas sijaitsee Nokian kaupungissa Nokianvirran rannalla. Nokian paperitehtaalla valmistetaan kotitalouksille ja suurtalousasiakkaille pehmopaperiin perustuvia kertakäyttöisiä hygienia- ja kattamisalan kulutustuotteita. Essityn entisiä ja nykyisiä tuotemerkkejä ovat Tena, Lotus Soft Embo, Emilia, Luonnonystävän, Royal, Nessu ja Lotus Professional. Lisäksi tehdas valmistaa tuotteita kaupan keskusliikkeille niiden omilla tuotemerkeillä.

Tehtaan tuotantokapasiteetti on noin 75 000 tonnia vuodessa (kolmella koneella 134 700). Tehtaalla on henkilöstöä noin 330, ja liikevaihto on noin 133 miljoonaa euroa. Tehtaan työntekijöitä edustaa Paperiliiton Nokian osasto n:o 2 r.y. (aiemmin lisäksi Paperiliiton Nokian osasto n:o 64 r.y.).

Nokian paperitehdas oli aikaisemmin SCA:n omistuksessa.

 Historia 
Fredrik Idestam rakensi puuhiomon vuonna 1865. Ennen hiokkeen valmistamista Suomessa tehtiin paperia vain lumpuista. Ensimmäinen paperitehdas valmistui Nokialle vuonna 1880. 1910-luvulla käytössä oli puuhiomo, selluloosatehdas, paperitehdas ja voimalaitos. Paperin vuosituotanto oli 6000 t. Vuonna 1938 paperia tuotettiin 12 000 tonnia. 1950-luvulla paperia valmistettiin jo 27 000 tonnia.

1960-luvulla tehdas keskittyi pehmopaperintuotantoon. Nokian Paperitehtaalla tuotettiin myös hedelmien suojapapereita, jotka käsiteltiin bifenyylillä. Altistuminen aineelle aiheutti tehtaalla kuolemantapauksia 1970-luvulla ja kiinnitti valtiovallan huomion työsuojelun kehittämiseen. Aihetta nosti esille vuonna 1970 esitetty televisioteatterin poliittinen kabaree 1000 ja yhden työn tarinat ja siinä Nokian paperitehdasta käsitellyt laulu Esko Kulonen.

Nokia BT oli 1980-luvulla Euroopan toiseksi suurin pehmopaperiyhtiö (tuotanto 165 000 t vuodessa). Nokian keskittyessä matkaviestintään Nokian Paperi myytiin yhdysvaltalaiselle James River -yhtiölle 1989, josta muodostui yritysjärjestelyjen seurauksen Fort James Suomi Oy vuonna 1997 ja edelleen Georgia Pacific Finland Oy vuoden 2001 sekä Georgia-Pacific Nordic Oy vuoteen 2012 saakka.

Georgia-Pacificin Euroopan-pehmopaperitoiminnot siirtyivät vuonna 2012 ruotsalaisen SCA:n omistukseen.SCA´s acquisition of Georgia-Pacific´s European tissue business has been closed , viitattu 11.8.2012 Nokian paperitehdas siirtyi Essity-yhtiön haltuun, kun SCA jakautui vuonna 2017.

 Tehtaan paperikoneet 
Alkuperäisten paperikoneiden I-III rakennukset ovat Upofloorin käytössä. Paperikoneet V-VII eli I-III ja IV-V (ks. alla) siirrettiin nykyiseen Jyränmaan paperitehtaaseen vuosina 1953–1954. Ensimmäinen Jyränmaan tehtaan laite oli yhdysvaltalainen Hamblett-arkkileikkuri. Tällä hetkellä tehtaassa on kaksi tuotantokäytössä olevaa paperikonetta ja yksi museoituna tehtaan kellarissa. Paperia on tuotettu vuositasolla seuraavasti:

 2006: 82 500 tonnia
 2007: 86 000 tonnia
 2008: 69 500 tonnia
 2009: 67 543 tonnia
 2010: 68 139 tonnia

Paperikoneiden tarvitsema massana käytetään osittain uusiomassaa, jota tuotetaan siistauslaitoksessa keräyspaperista. Laitos toimii entisen sellutehtaan valkaisimo-, kuivaamo- ja varastotiloissa. Muu massa ostetaan sellun toimittajilta. Nokian paperitehtaalla toimi hiomo 113 vuotta. Hiomo pysäytettiin 31.3.1981 ja selluloosatehdas 30.8.1985. Sellutehdas oli käynnistynyt vuonna 1957. Valkaisulaitos on käynnistynyt vuonna 1976 valkaisulaitos ja spriitehdas vuonna 1977 (suljettu myöhemmin).

 Nykyiset 

 Kone  Valmistaja  Toiminnassa vuosina  Viiraosa  Viiraleveys  Puristinosa  Nopeus  Kapasiteetti Muuta  Paperikone PK9Beloit–Walmsley (Valmet uusinut)xx.12.1971– (Uusittu vuosina 1980 ja 1995)Kitaformeri5 300 mm ?1 580 m/min52 000 t/a (alkuper. 35 000 t/a), PehmopaperitYankee-sylinteri, kaasukuivain 6 MW. Suomen suurin pehmopaperikone

 Vanhat 

 Kone  Valmistaja  Toiminnassa vuosina  Viiraosa  Viiraleveys  Puristinosa  Nopeus  Kapasiteetti Muuta Paperikone PK IWilhelm Nagelschmidt (Birkendorf)1880–1926 (uusittu vuonna 1904)Tasoviira1 620 mmYksi märkäpuristin53 m/minLuonnonruskea käärepaperi, Silkki- ja savukepaperiLangsieb-kone. Muutettu sellun ylösottokoneeksi. Poistettu 1960-luvulla.Paperikone PK IITheodor Bell & Co / Pellavakehräämön konepaja (Karlstads Mekaniska Verkstad uusinut)1882/3–1885, 1885–1926 (Uusittu vuonna 1904 Karlstads Mekaniska Verkstad)Tasoviira1 820 mm ?12-62 m/min ?Grellinger-kone. Tuhoutunut tulipalossa vuonna 1885, rakennettu uudelleen. Muutettu sellun ylösottokoneeksi. Poistettu 1960-luvulla.Paperikone PK IIITheodor Bell & Co1886–1923Tasoviira2 160 mm ?8-80 m/minSanomalehtipaperi, MG-paperiPoistettu. Tilalle siirretty PK VI vuonna 1927.Paperikone PK IVKarlstads Mekaniska Verkstad1903–17.9.1916Tasoviira1 520 mm ?60 m/minMG-paperi (MG-cap)Yankee-sylinteri. Muutettu vanhasta olkisellun kokoamiskoneesta. Poistettu.Paperikone PK V / PK II / PK I / PK1Karlstads Mekaniska Verkstad/Füllner Werk1905–1.1.1983 (Uusittu vuosina 1931, 1937 ja 1953)Tasoviira2 700 mm ?180 m/minMG-paperiYankee-sylinteri 4,5 m. Purettu vuonna 1984.Paperikone PK V / PK II / PK2Füllner Werk1938–kiirastorstai 1983 (uusittu vuonna 1953)Tasoviira3 550 mm ?200 m/minMG-paperi, OTC-paperitYankee-sylinteri 4,8 m. Myyty Gein Maskiner AB:lle ja purettu vuonna 1985.Paperikone PK VII / PK III / PK3C. Mehler Maschinen-Bauanstalt / Voith30.10.1927–27.1.1984 (Uusittu vuosina 1953–54 ja 1968)Tasoviira3 250 mm ?150-250 m/minMG-paperiYankee-sylinteri 4,5 m. Myyty Intiaan Shree Acids and Chemicals Ltd:lle, jossa käynnistynyt vuonna 1985.Paperikone PK4 / PK IVKarlstads Mekaniska Verkstad1936–7.12.1977 (uusittu vuonna 1954)Tasoviira3 550 mm ?200 m/minKoneellisesti krepattu sulfiittipaperiYankee-sylinteri 4,5 m. Poistettu.Paperikone PK VI / PK I / PKV / PK 5 Manta / VarsaFüllner Werk1911–16.6.1976 (uusittu vuosina 1927 ja 1955)Tasoviira2 080 mm ?90-150 m/minTuotantoennätys 2 591 t/a, MG-paperiYankee-sylinteri 2,5 m. Museopaperikone. Kone museoitu tehtaan kellariin.Paperikone PK6 / PK VI Voith8.5.1961–30.4.1991Tasoviira4 600 mm ? ?17 000 t/a, MG-paperi, krepattu toilettipaperiYankee-sylinteri 5,0 m. Myyty Indonesian Surabayaan P.T. Pakerin / Java Paper-yhtiölle vuonna 1992.Paperikone PK7 / VIIBeloit, Italia28.12.1965–2021 (uusittu vuosina 1982, 1992, 2008 ja 2012)Tasoviira3 300 mm ?1 500 m/min25 000 t/a, PehmopaperitYankee-sylinteri 4,7 m, kaasukuivain 2,4 MW. Kone ei käytössä.Paperikone PK8Beloit Walmsley1969–huhtikuu 2008Tasoviira3 300 mm ?(alkuperäinen 1 350 m/min) 25 000 t/a, PehmopaperitYankee-sylinteri, kaasukuivain 2,96 MW. Suljettu. Kone purettu.Koepaperikone NovalNoval (Nokia-Valmet)1976–1996Tasoviira1 000 mm ?2 000 m/minPehmopapereiden koe-erätYankee-sylinteri ja TAD-läpikuivatussylinteri, halkaisija = 2,7 m. Lunastettu Nokian Paperi Oy:n omistukseen vuonna 1986, purettu vuonna 1996

Sellutehtaalla oli lisäksi kuivauskoneita (kuva)

 Museopaperikone 
Museopaperikone on tehtaan kellarissa sijaitseva toimintakuntoinen paperikone PK5, "Manta" tai "Varsa". Kone oli toiminnassa 1911–16.6.1976. Kone on Füllner-merkkinen MG-paperikone jenkkisylintereineen ja siinä on valta-akselikäyttö. Valta-akselia pyörittää sähkömoottori ja akselilta käyttövoima johdetaan sylintereille ja teloille lattahihnoilla. Koneessa on puinen painovoimatoiminteinen perälaatikko. Viimeisenä toimintavuotenaan se tuotti 45 t paperia. 

Kone sijaitsi ennen entisessä lumpputehtaassa tehdasalueen toisessa päässä. Tehtaan silloinen T&K johtaja Kari Ebeling kunnosti koneesta museopaperikoneen ja sopi  Teknillisen korkeakoulun  Puunjalostajakillan kanssa koneen ylläpidosta teekkaritoimintaan soveltuvaa palkkiota vastaan. Tätä varten Puunjalostajakillalla on nimetyt toimihenkilöt (Konemestari ja Nuorempi konemestari) koneen ylläpitoa varten. Koneella on myös ajettu huviajoa tuotannollisen toiminnan päättymisen jälkeen.

 Höyryvoimalaitoksen kattilat 
Höyryvoimalaitos on Nokianvirran Energia Oy:n omistuksessa. Laitos tuottaa prosessihöyryä paperitehtaan lisäksi myös Nokian Renkaiden tehtaalle sekä kaukolämpöä Nokian kaupungille.

 Nykyiset 

 Kattila  Valmistaja  Tyyppi  Toiminnassa  Teho  PolttoaineetKattila 4RosenlewSavukaasut johdetaan 110 m korkeaan tiilipiippuun (valmistunut 1947).1975– 71 MWMaakaasuKattila HK16ValmetLeijukerroskattila HYBEX-tekniikka, savukaasut johdetaan 70 m korkeaan teräspiippuun2016–68 MWBiomassa (metsähake, kuori, sahausjäte, purkupuujäte, jyrsinturve, paperitehtaan liete, siistausliete)

 Vanhat 

 Kattila  Valmistaja  Tyyppi  Toiminnassa vuosina  Teho  PolttoaineetKattila 1Savukaasut johdettu 110 m korkeaan tiilipiippuun (valmistunut 1947).1948–1981
Purettu.KivihiiliKattila 2TampellaArinakattila, savukaasut johdettu 110 m korkeaan tiilipiippuun (valmistunut 1947).1958–199868t/hKivihiili, puuhake, sellutehtaan jäteliemi, raskas polttoöljyKattila 3TampellaArinakattila, savukaasut johdettu 68 m tiilipiippuun (purettu 2015)1963–2015
Purettu.125 MWKivihiili, puuhake, polttoöljy, maakaasuKattila 5Lisäpoltolla varustetun lämmön talteenottokattila, 60 m teräksinen savupiippu. (Purettu)1998–2016
Purettu.40 MWMaakaasu

Katso myös
 Suomen paperiteollisuus

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 http://www.sca.com/
 Nokian paperitehtaan historiaa 
Toivola, Olavi (2005) Puusta pehmopaperiin. Nokian paperin historia 1865–2005. Georgia Pacific Nordic. Nokia
 Ekman, Karl (1930) Nokian tehdas 1868–1928. Helsinki
 http://www.gpnordic.com/ 
 http://www.gp.com/
 Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri – Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
 http://www.papermakerswiki.com/innovations/mets%C3%A4klusterin-tutkimuslaitokset-ja-aktiviteetit/oy-nokia-ab 

Paperi
Luokka:Suomalaiset paperinvalmistajat
Luokka:Suomen selluloosatehtaat
Luokka:Pehmopaperin valmistajat