SPQR

POPVLVSQVE·ROMANVS
DIVO·TITO·DIVI·VESPASIANI·F[ILIO]
VESPASIANO·AVGVSTO

SPQR tai S.P.Q.R. on latinankielinen lyhenne ja lentävä lause. Lyhenne tulee latinan sanoista Senatus populusque Romanus (). Alun perin lause on saattanut olla muodossa Senatus populus Quirites Romani.  S.P.Q.R. oli  Rooman valtakunnan virallinen lyhenne.Castrén ja Pietilä-Castrén 2000, s. 539-540 Virallinen lyhenne SPQR ilmaisi, että Rooman valtion perustana oli senaatin ja kansan yhteistyö.Aikio ja Vornanen 1993, s.554 SPQR esiintyy Rooman lainopillisessa, poliittisessa ja historiallisessa kirjallisuudessa. Se mainitaan esim. Ciceron puheissa ja Liviuksen historiankirjoituksissa. 

Nykyaikana SPQR-lyhennettä käytetään Rooman kaupungin vaakunassa sekä monissa kaupungin rakennuksissa ja viemärinkansissa. Monet viemärinkansissa olevat SPQR-merkinnät ovat peräisin Benito Mussolinin ajalta, joka käytti tätä lyhennettä usein propagandassaan. 

Historia

Lyhenteen alkuperää ei tunneta, mutta se voidaan ajoittaa Rooman tasavallan aikoihin. Lyhenteessä mainitut kaksi yksilöä ovat Senatus ja Populus Romanus. Kuningasvallan aikana kumpikaan ei ollut itsenäinen, joten alkuperä voidaan ajoittaa tasavallan perustamisen aikoihin. Lyhenne kuitenkin jatkoi eloaan Rooman valtakunnassa.

Rooman kirjallisuudessa populus Romanus tarkoitti tasavallan hallintoa. Kun roomalaiset nimittivät muiden maiden hallituksia, he käyttivät usein populus-sanaa yksikössä tai monikossa, kuten populi Priscorum Latinorum. Romanus on adjektiivi, jota käytettiin erottamaan roomalaiset muista sen ajan kansoista. 

Roomalaiset uskoivat, että täysi päätösvalta tulisi kansalta.  Tässä mielessä kansa tarkoittaa koko hallintoa. Senaattia tosin hallitsivat vähälukuiset patriisit, joiden tahtoa noudattivat konsulit, preettorit ja Comitia centuriata (Sadan komitea), jonka tahtoa noudatti Tribuuni. 

SPQR kulttuurissa
Asterix-sarjakuvassa Obelixin lempilause on hulluja nuo roomalaiset. Italiaksi lausahdus on Sono pazzi questi romani, SPQR.
Gladiator-elokuvassa Maximuksen vasempaan olkapäähän on tatuoitu SPQR.
S.P.Q.R, Paul Hyde Bonnerin romaani (1952).
SPQR - A History of Ancient Rome, Mary Beardin pokkari (2016).

Lähteet
 Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .
 Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. 

 Viitteet 

Luokka:Latinankieliset sanat ja sanonnat
Spqr
Spqr