Jouluyö, juhlayö

Jouluyö, juhlayö () on maailman tunnetuimmaksi arvioituJoululauluja maailmalta, Yle Radio 1, 24.12.2009, Elina Roms. joulunajan laulu, joka kertoo Kristuksen syntymästä siten kuin se kerrotaan Luukkaan evankeliumin toisessa luvussa. Sanat on kirjoittanut Joseph Mohr vuonna 1816, ja sävellyksen on tehnyt Franz Xaver Gruber vuonna 1818. Laulu esitettiin ensimmäisen kerran Pyhän Nikolauksen kirkossa Oberndorfissa 24. joulukuuta 1818 keskiyön messussa. 

 Laulun syntyvaiheet 
Laulu on käännetty yli 300 kielelle. Tunnetuimmat suomenkieliset sanat "Jouluyö, juhlayö" -lauluun on tehnyt Gustaf Oskar Schöneman (1839–1894)Pajamo 1982, s. 15–20., joka on sanoittanut myös joululaulun "Joulupuu on rakennettu"Pajamo 1982, s. 67–69.. "Jouluyö, juhlayö" -lauluun on tehty useita muitakin suomennoksia. Laulu on suomeksi myös Ruotsin kirkon virsikirjassa, numerolla 114 ja se on Anna-Maija Raittilan uudelleen suomentama vuodelta 1999.

Laulun alkuperästä on useita tarinoita.Yleisimmin kerrotaan miten juuri joulun alla Joseph Mohr joutui vaikean tilanteen eteen. Kirkon urut olivat korjauksen takia soittokelvottomat, eikä jouluyön messusta siten tulisi niin juhlallinen kuin muulloin. Hän pyysi ystäväänsä, kylän urkuria tekemään kirjoittamaansa runoon sävelmän, jossa olisi kaksi solistisääntä, kuoro ja säestyssoittimena kitara. Urkuri Franz Gruber sai sävelmän valmiiksi ja jouluyön messussa 1818 saivat Oberndorfin kyläläiset kuulla ”Jouluyö, juhlayö” -laulun ensiesityksen. Kirkko oli Oberndorf bei Salzburgin Pyhän Nikolauksen kirkko. Sen tilalla on nykyään Stille Nacht -kappeli ja läheinen talo on muutettu Stille Nacht -museoksi. 

Mohrin laulussa oli kuusi säkeistöä. Siitä lauletaan kuitenkin vain 1, 2 ja 6. säkeistöä. Myös saksankielisenä laulusta on useampia versioita, joiden sanoitus poikkeaa toistaan. Laulun vanhin painettu versio on vuodelta 1833 ja se on julkaistu Dresdenissä. Laulu sai suuren suosion varhain, tosin se tuli evankelisiin laulu- ja virsikirjoihin paljon hitaammin kuin katolisiin. Laulu levisi tuntemattoman tekijän lauluna Tirolissa ja sitä pidettiin kansanlauluna. Laulusta jäi pois käytöstä inkarnaatiota teologisesti kuvailevat säkeistöt 3–5 ja säkeistöjen järjestys muuttui. Kun alkuperäisen tekstin 6. säkeistö siirtyi 1. ja 2. säkeistöjen väiin, saatiin laulu alkamaan ja päättymään seimen äärellä. Tämä lisäsi lauluun liittyvää romanttista kuvaa ja lisäsi laulun suosiota. Laulu sai suuren suosion 1820-luvulla, jolloin Euroopassa vallitsi eräänlainen ”tyrolinkuume”, ihannoitu kuva siitä, miten tirolilaiset vastustuvat Napoleonia. Useat lauluryhmät ja -perheet esittivät tirolilaisia kansalauluja, niiden joukossa "Stille Nacht". Kansanmusiikkina sitä arvotettiin sen alkuperän, yksinkertaisuuden ja aitouden takia. Siten se saattoi kuulua hyvin porvarillisen perheen ihannejouluun.

Laulu on kenties tunnetuin joululaulu. Se on käännetty ainakin 143 eri kielelle ja siitä on ainakin 228 erilaista käännöstä.

Sanat

Stille Nacht, heilige Nacht

Stille Nacht! Heilige Nacht!
Alles schläft; einsam wacht
Nur das traute hochheilige Paar.
Holder Knabe im lockigen Haar,
Schlaf in himmlischer Ruh!
Schlaf in himmlischer Ruh!

Stille Nacht! Heilige Nacht!
Hirten erst kundgemacht
Durch der Engel Halleluja.
Tönt es laut von Ferne und Nah:
Christ, der Retter ist da!
Christ, der Retter ist da!

Stille Nacht! Heilige Nacht!
Gottes Sohn! O wie lacht
Lieb aus deinem göttlichen Mund,
Da uns schlägt die rettende Stund,
Christ in deiner Geburt!
Christ in deiner Geburt!

Jouluyö, juhlayö

Jouluyö, juhlayö!
Päättynyt kaik on työ.
Kaks vain valveil on puolisoa
lapsen herttaisen nukkuessa
seimikätkyessään, 
seimikätkyessään.

Jouluyö, juhlayö!
Paimenil yksin työ.
Enkel taivaasta ilmoitti heill':
Suuri koittanut riemu on teill'!
Kristus syntynyt on,
Kristus syntynyt on!!

Jouluyö, juhlayö!
Täytetty nyt on työ.
Olkoon kunnia Jumalalle!
Maassa rauha, myös ihmisille
olkoon suosio suur,
olkoon suosio suur!

Suomennokset ja niiden erot
Lauluun on tehty ainakin kahdeksat eri suomalaiset sanat.

G. O. Schöneman julkaisi vuonna 1883 ensimmäisen suomennoksen. Se on varsin vapaasti saksasta suomeen käännetty ja alkaa seuraavasti:Jouluyö, juhlayö!Päättynyt kaik on työ.

Matti Pesonen julkaisi vuonna 1938 sanat, jotka alkavat:Jouluyö hiljainenUupuu kaikk' unehen

Matti Pesonen julkaisi uudet vuonna 1944 sanat, jotka alkavat:

Jouluyö juhlayö

Hiljennyt kaikk' on työ

Adventtilaluluja, laulu 2 (1959):

Hiljainen juhlayö! 

Päättynyt on jo työ.

Anna-Maija Raittila julkaisi vuonna 1982 sanat, jotka alkavat:Jouluyö juhlayöKansojen rauhan yö

Anna-Maija Raittila (Kirkkauden kuningas tulee, Kirkon jumalanpalvelus ja musiikin keskus,  jouluajan virikeaineistoa, 1993):

Jouluyö, juhlayö

päättynyt arjen työ!

Ruotsin kirkon virsikirja, virsi 114, uud. suom. Anna-Maija Raittila 1999

Jouluyö, juhlayö!

Tyyntynyt kaikki työ!

Siionin Kannel  15, 1999 

Jouluyö, juhlayö. 

Päättynyt on jo työ

Melko tarkan suomennoksen ensimmäisen säkeistön sanat ovat seuraavat:Jouluyö, juhlayöpäättynyt arjen työkaks vaan ihmistä valveillaanvalo lapsella hiuksissaannuku rauhassa vainnuku rauhassa vain

 Sävelmä 
Laulun säveltäjä, Franz Gruber oli itävaltalainen kirkkomuusikko ja opettaja. Opettajan viran lisäksi monet toimivat myös kirkkomuusikkoina omilla alueillaan ja sävelsivät tarvittavaa musiikkia. Myös Gruberilta on säilynyt muita teoksia joissa kansanmusiikki ja taidemusiikki olivat sekoittuneet toisiinsa, niin myös tässä 6/8-tahtisessa sicilianossa.

Lähteet

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Eino Wilhelms, Armi Rossi-Siitonen: Jouluyö, juhlayö - kuvitettu kertomus maailman tunnetuimman joululaulun synnystä. SLEY-kirjat, 1988; , .
 Silent Night Web-sivu (englanninkielinen sivu jossa erikielisiä käännöksiä ja tietoja laulusta)
 Jouluyötä, juhlayötä on laulettu jo kaksi vuosisataa – Rakastettu laulu syntyi, kun katolilaispappi pyysi opettajalta runoonsa sävelmää, Yle / Marija Skara (24.12.2018)

Luokka:Itävaltalaiset joululaulut
Luokka:Unescon aineettoman kulttuurin perintökohteet
Luokka:Jouluvirret
Luokka:Suomenkieliset jouluvirret