Talvisodan pommitukset

Talvisodan pommitukset olivat laajamittaisia ilmapommituksia, jotka Neuvostoliitto kohdisti monille Suomen paikkakunnille talvisodan aikana. Suomessa oli valmistauduttu 1930-luvun lopulla siihen, että Neuvostoliitto käyttäisi pääasiassa TB-3-pommikoneita, mutta Neuvostoliitto oli pääasiassa Espanjan sisällissodan kokemusten perusteella lisännyt SB-2- ja DB-3-pommikoneita, jotka olivat nopeita; Suomen päähävittäjätyypiksi hankittuja Fokker D.XXI -koneita nopeampia. Kaikkiaan talvisodan aikana pommitettuja paikkakuntia oli peräti 690 kappaletta ja pommituslentoja 2 726 kertaa.http://materiaalit.internetix.fi/fi/opintojaksot/9historia/paamaja/talvisodan_pommituksethttp://www.tampereensuomalainenklubi.fi/tapahtumat/08052006.html  Carl Geustin kokoamisen tietojen mukaan pommituksissa olisi kuollut 956 ihmistä, haavoittunut vakavasti 540 ja lievästi 1 300 (1 316).http://www.virtualpilots.fi/hist/WW2History-punanakokulma_haukkoja.html

Joulukuussa 1939 Neuvostoliiton ilmavoimien lentokoneet 7. armeijan rintamalohkolla tulittivat tai pommittivat omia joukkojaan kuusi kertaa. Kaksi 68. hävittäjärykmentin I-16-lentokonetta ampui alas Neuvostoliiton 4. jalkaväkidivisioonan 39. kiväärirykmentin ilmatorjuntajaos. 1. joulukuuta 1939 törmäsi Itämeren laivaston miinatorpedolentorykmentin lentokone lähdössä pommivarastoon, jonka seurauksena tapahtui räjähdys, ja suuri osa lentokoneista tuli kahdeksi tai kolmeksi viikoksi lentokelvottomiksi.

 Sotilaallis-taktisista taloudellis-strategisiin pommituksiin 
pienois|Puna-armeijan SB-2-koneita Helsingin yläpuolella sodan alkupäivänä.
 Puolustuskansankomissaarin toimintaohje 
Neuvostoliiton puolustusministeri marsalkka Kliment Vorošilov ilmoitti marraskuussa 1939 toimintaohjeessaan, että ilmavoimien oli vältettävä pommittamasta kaupunkeja ja taajamia, joissa ei ole vihollisen huomattavia voimia.

Helsingin asuinkorttelien pommitus 30. marraskuuta 1939 aiheutti kritiikkiä ulkomaisissa joukkotiedotusvälineissä, minkä vuoksi Vorošilov määräsi: ”Ilmavoimia kielletään ehdottomasti pommittamasta kaupunkeja ja rauhanomaista väestöä, mikä on saatettava jokaisen lentäjän ja lentoperämiehen tietoon.”

 Työläisten ja talonpoikien armeijan sotaneuvoston päämaja 
Joulukuussa 1939 perustettiin puna-armeijan päämaja, jonka muodostivat Vorošilov, Nikolai Kuznetsov, Boris Šapošnikov ja Josif Stalin. Ensimmäisiksi käskyikseen he määräsivät:  1. tammikuuta 1940 toimintaohjeessa käskettiin:  5. tammikuuta 1940 alkaen käskyjen henkilökohtaiset allekirjoitukset korvattiin kollektiivisella Sotaneuvoston päämaja -allekirjoituksella. 21. tammikuuta 1940 edellyttiin jo laajaa taloudellista sodankäyntiä: http://heninen.net/sortavala/raids/suomeksi.htm

 Taulukko eräistä talvisodan aikana pommitetuista paikkakunnistaPalmu: "Suomen ilmatorjunnan vaiheita 1925-1990" s.44-45
 Paikkakunta  Aika  Tappio  Muuta Kokonaismäärä12 paikkakuntaa  joulukuutaAntrea 1.–2. joulukuuta, 19. helmikuuta, 2. maaliskuutayhteensä 11 kuolluttaElisenvaara 26. joulukuuta, 15. ja 20. helmikuutayhteensä 35 kuollutta39 pommituskertaa, 280 konesuoritustaEnso  ja 19. joulukuutaHaapamäki 29. helmikuutaHamina 1.–2. joulukuuta, 1. helmikuuta14 kuolluttaHanko 12., 19., 21., 22. ja 25. joulukuuta; 14., 17. ja 28. tammikuuta; 1. ja 26. helmikuuta6 kuollutta, 168 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta72 pommituskertaa, yhteensä 260 konesuoritustaHaparainen 1. helmikuutaHeinola 13. helmikuutaHelsinki 30. marraskuuta; 1.–2., 19. ja 22. joulukuuta; 13.–14. tammikuuta97 kuollutta8 pommituskertaa, 70 konesuoritustaHiitola 1.–2. joulukuuta, 2. maaliskuutaHämeenlinna 13. tammikuutayhteensä 13 kuollutta8 pommituskertaa, 50 konesuoritustaIisalmi17. helmikuutayhteensä 41 kuollutta11 pommituskertaa, 80 konesuoritustaIlomantsi 25. joulukuutaImmola 1.–2. joulukuutarefImpilahti5.–6. joulukuuta5.12., 6.12. Pitkäranta, 6.12. Koirinoja ja 6.12. Kitelähttps://web.archive.org/web/*/http://www.digipaper.fi/US-talvisodan-lehdet/36706/Ivalo 26. tammikuutaJaakkima15. helmikuutaRatayhteys kannakselle katkesiJohannes 28. tammikuutaJyväskylä 29. ja 31. joulukuutayhteensä 22 kuolluttaJänisjärvi 19.–20. joulukuutayhteensä 49 kuollutta36 pommituskertaa, 220 konesuoritustaJääski 1.–2. joulukuutaKajaani 15. tammikuuta, 7. helmikuutaKarjaa 12.–14 tammikuuta, 1. helmikuutaKauniainen 14. tammikuutaKemijärvi 13. tammikuuta, 24. helmikuutaKeuruu 29. joulukuutaKettu Papinaho, Aili Kanerva, Eino Nurmela, Kerttu Kalliohttp://www.keuruu.fi/pihlajavesi/pihlajaveden-kyla/pihlajaveden-sotaveteraanit/475-pihlajaveden-pommitus-29121939Koivisto 17. tammikuutaKirkkonummi 2. joulukuutaKontiomäki 20. ja 27. joulukuutaKotka 1.–2., 23. ja 26. joulukuuta; 18., 28. tammikuuta; 3. maaliskuuta18.1. täysosuma jäänmurtaja Tarmoon 39 kuollutta, 11 haavoittunuttaKouvola 1.–2. joulukuuta; 20. tammikuuta; 18.–20., 26. ja 29. helmikuuta; 2. maaliskuuta28 kuollutta, 276 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta39 pommituskertaa, 850 konesuoritustaKuhmo28. tammikuuta122 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennustaKuopio 6. tammikuuta, 2.–3. helmikuuta, 5. maaliskuuta38 kuollutta, 157 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta5 pommituskertaa, 80 konesuoritustaKuusamo 26. tammikuutaKäkisalmi25. ja 29. joulukuutayhteensä 12 kuollutta, rakennusvauriot mittavatLahti 30. marraskuuta; 1.–2., 21. ja 27. joulukuuta; 6., 13. ja 20. tammikuuta; 13. ja 26. helmikuuta; 2.–3. maaliskuuta23 kuollutta, 394 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennustaLahden radioasema vaikeni noin 3 viikoksi.23 pommituskertaa, 300 konesuoritusta. Toisen lähteen mukaan Lahtea pommitettiin 36 kertaa.http://www.kukamitalahti.fi/main.php?id=643Lappeenranta 16.–17. tammikuuta; 15., 21. ja 26. helmikuuta; 2.–3. maaliskuuta37 kuollutta, 398 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta36 pommituskertaa, 550 konesuoritustaLoppi14. tammikuutaLoviisa 1.–2. joulukuuta, 28. tammikuuta, 1. helmikuutaLoimaa21. joulukuuta, 19. helmikuuta3 kuollutta, 2 ihmistä ja 1 hevonenToistakymmentä pommiaMatkaselkä 20. joulukuutaMikkeli 5. tammikuuta, 20. helmikuuta, 2. ja 5. maaliskuuta63 kuollutta, 194 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta5.1. pommitus johti Päämajan hajasijoitukseen.10 pommituskertaa, 110 konesuoritustaMänttä20. tammikuutaNurmes 23. tammikuutayhteensä 22 kuollutta37 pommituskertaa, 150 konesuoritustaNurmijärvi31. joulukuuta31.12. kuolleita 4Oulu 1., 3. ja 21. tammikuutaPajala 21. helmikuutaPetsamo 5. joulukuutaPäämajan tilannetiedotus 6.12.1939 klo 12.00.Pori 22. joulukuuta, 14. tammikuuta, 2. helmikuuta2.2. kuolleita 21Porvoo 25. joulukuuta, 1. ja 13. helmikuutaRajamäki26. joulukuutaRauma 22. joulukuuta, 14. ja 28. tammikuuta123 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennustaRiihimäki15., 19. ja 26. helmikuuta; 2. maaliskuutayhteensä 40 kuollutta40 pommituskertaa, 620 konesuoritustaRovaniemi 31. joulukuuta, 31. tammikuuta, 13. maaliskuutayhteensä 25 kuollutta19 pommituskertaa, 170 konesuoritustaRuotsinpyhtää10. tammikuutaSalo 14. tammikuutaSavonlinna 29. helmikuuta12 kuollutta, 145 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta (muun muassa Tuomiokirkko paloi)Savukoski 26. tammikuutaSeinäjoki3. helmikuutayhteensä 10 kuolluttayksi pommituskerta, 27 konesuoritustaSimola1. joulukuutaSortavala 19.–20. joulukuuta, 2. helmikuuta31 kuollutta, rakennusvauriot mittavat2.2. koneita 92 viitenä aaltona23 pommituskertaa, 200 konesuoritustaSotkamo 26. tammikuutaSottunga 14. tammikuutaTainionkoski 1.–2. joulukuutaTammisaari 12., 22.–23. joulukuuta; 10. ja 14. tammikuuta; 1. helmikuutaTampere 19., 21. ja 25. joulukuuta; 15. ja 20. tammikuuta; 17.helmikuuta; 2. maaliskuuta17 kuollutta, 245 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta12 pommituskertaa, 260 konesuoritustaTurku 19., 23. ja 25. joulukuuta; 1., 12., 17. ja 20. tammikuuta; 26. ja 29. helmikuuta; 2. maaliskuuta53 kuollutta, 319 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta61 pommituskertaa 440 konesuoritustaUuras 19. helmikuutaUusikaupunki 14. tammikuutaVaasa 29. ja 31. joulukuuta; 12. ja 14. tammikuuta22 kuollutta, 136 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta6 pommituskertaa, 85 konesuoritustaViipuri 1.–2., 19. ja 25. joulukuuta; 6. ja 14.–15. tammikuuta; 3., 10., 13., 17.–18. ja 21. helmikuuta38 tai 60 kuollutta (lähteestä riippuen), rakennusvauriot mittavat64 pommituskertaa, 1 400 konesuoritusta

 Henkilötappiot yhteensä 
Talvisodan aikana tehdyn tilaston mukaan pommituksissa:Palmu: "Suomen ilmatorjunnan vaiheita 1925-1990" s. 45
 Kuoli 956 henkilöä (sodan jälkeisen virallisen tilaston mukaan kuolleita 848 henkilöä)
 Vammautui vaikeasti 540 henkilöä
 Vammautui lievästi 1 316 henkilöä

 Rakennusvaurioiden yhteenveto 
pienois|Osuman saanut rakennus palaa Helsingissä sodan alkupäivänä.
Pommituksissa tuhoutui tai vaurioitui kaikkiaan:
 Kivitaloja:
 Tuhoutuneita 157
 Vaurioituneita 696
 Puutaloja:
 Tuhoutuneita 1 764
 Vaurioituneita 4 137

 Muita vaurioita 
Rautatiekalustosta tuhoutui:
 243 veturia eli noin kolmannes koko määrästä
 noin 2 000 rautatievaunua eli noin 10 % kokonaismäärästä

Pudotetut merimiinat eivät aiheuttaneet vaurioita, mutta työllistivät raivaushenkilöstöä.

 Lähteet 


 Juutilainen, A.; Leskinen, J: Talvisodan pikkujättiläinen. .

 Katso myös 
 Talvisodan ilmatorjunta

 Viitteet 

*