Äänestys

Äänestys on yhteisön menettely päätöksen tekemiseksi silloin, kun asian ratkaisemiseen osallistuu useita henkilöitä tai kun kannatettuja ehdotuksia on useampi kuin yksi. Äänestyksessä eniten kannatusta saanut tai määräenemmistön saavuttanut ehdotus tulee päätökseksi.

Yleinen käytäntö on, että äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee. Äänestys eroaa vaalista siten, että se koskee asiaa, kun vaali koskee henkilöä.

 Äänestystilanteet 
Tavallisimpia tilanteita, joissa äänestystä käytetään, ovat yhdistysten, hallinnon päätäntäelimien, yms. kokoukset.

Suomen hallinnolliset vaalit ovat eduskuntavaalit ja kunnallisvaalit, presidentinvaalit ja europarlamenttivaalit. Näissä vaaleissa vaaliehdokkaat ovat joko sitoutumattomia tai jonkun puolueen tai vaaliliiton ehdokkaina. Ääntenlaskun perusteella puolueet ja vaaliliitot saavat etua yksittäisen ehdokkaan saamista äänistä, vaikka hän ei tulisikaan valituksi vaaleissa. Näin ollen äänestäjä voi äänestää puoluetta tai henkilöä. Puhutaankin puolue- ja henkilövaaleista.

Osakeyhtiöiden yhtiökokouksissa osakkaalla on ääniä osakemääränsä mukaisesti. Tavallisesti yksi ääni per osake. Osakeyhtiöllä voi olla erilaisia osakesarjoja: toinen sarja tuottaa yhden äänen per osake ja toinen sarja esimerkiksi yhden äänen per 10 osaketta.

 Äänestys arkikielessä 
Arkikielessä voidaan käyttää termiä jaloilla äänestäminen tarkoittamaan tilannetta, että hyödykkeen ostaja ei ole tyytyväinen johonkin hyödykkeen tarjoajaan ja vaihtaa tarjoajaa toiseen.

 Äänestyskäytännöt 

Käytettävä äänestyskäytäntö riippuu selkeimmin äänioikeutettujen määrästä. Muita tekijöitä ovat äänestyksen julkisuus ja merkittävyys.

Avoimessa äänestyksessä kunkin kanta äänestyksessä on julkinen. Suljetussa äänestyksessä kunkin kanta on salainen. Käsiäänestyksessä nostetaan käsi kannatuksen merkiksi. Lippuäänestyksessä kirjataan lapulle kannatettava vaihtoehto. Ryhmätyömenetelmissä äänestys voidaan suorittaa siten, että jokainen merkitsee kannattamiinsa seinällä esitettyihin ideoihin tai tärkeinä pitämiinsä ongelmiin merkin, esimerkiksi viivan tai plussan.

Yhdistysten äänestyskäytännöt määritetään yhdistyksen säännöissä. Kokouksissa valitaan ääntenlaskijat.http://kokous.ok-opintokeskus.fi/aanestys 

 Nukkuva äänestäjä 

Nukkuvaksi äänestäjäksi kutsutaan äänioikeutettua henkilöä, joka ei käytä äänestysoikeuttaan hyväksi (ei käy äänestämässä). Äänestämättömyys voi johtua useista syistä, esimerkiksi seuraavista:
 Äänestäjä ei arvosta tai halua tai muulla tavalla ei ole kiinnostunut äänestämisestä
 Ehdokkaina ei ole ketään mieluisaa / vaihtoehtona ei ole mitään mieluisaa
 Äänestäjä haluaa boikotoida äänestystä vastalauseena tai mielenosoituksena äänestykselle
 Politiikka on viihteellistynyt jolloin viihde vie ihmisten huomiota pois varsinaisesta politiikasta, joka on asioiden hoitamista arvojen pohjaltahttp://yle.fi/uutiset/nukkuvien_puolueen_44_prosenttia_huolenaihe/6355686  
 Äänestäjät eivät ymmärrä poliitikkoja
 Yhteiskuntaluokat eivät eroa toisistaan yhtä jyrkästi kuin ennen
 Ihmisillä on monia erilaisia identiteettejä, mikä vaikeuttaa valintojen tekemistä
 Puolueiden väliset aatteelliset erot ovat pienentyneet
 Hyvinvointivaltion rakentaminen on pienentänyt eri väestöryhmien välisiä  vastakohtaisuuksia
 Politiikka on aikaisempaa sidotumpi kansainväliseen ympäristöön

Erityisesti Suomessa:
 Konsensuspolitiikka rajoittaa vaalituloksen vaikutusta harjoitettavaan politiikkaan
 Vaalikampanja eivät anna tietoa tulevasta hallituspohjasta, jolloin äänestäjä ei tiedä vaihtoehtoa harjoitetulle politiikalle
 Laajapohjaiset hallitukset ja konsensuspolitiikka hämärtävät ketkä ovat vastuussa harjoitetusta politiikasta
 Kansainvälisessä vertailussa heikko subjektiivinen kansalaispätevyys

Edustuksellista politiikkaa täydentää nykyään vastademokratia eli kansalaisaktivismi, jossa kansalaiset valvovat päätöksentekijöitä, nostavat esille ja politisoivat asioita, ja pakottavat kampanjoilla edustuslaitoksia muuttamaan päätöksiä ja suunnitelmia.

 Äänestys valtakirjalla 

Silloin kun tämä on erikseen lain tai muun säädöksen mukaan sallittu, äänioikeutettu voi siirtää äänioikeutensa toiselle henkilölle valtakirjalla.http://www.prh.fi/fi/yhdistysrekisteri/usein_kysyttya.html#prh.ukk.item_6  Esimerkiksi valtiollisissa vaaleissa äänioikeutta on käytettävä henkilökohtaisesti eikä sitä voi toiselle luovuttaa.http://www.vaalit.fi/59387.htm#21 

 Katso myös 

 Ennakkoäänestys
 Sähköinen äänestys
 Vaalilautakunta
 Vaalit
 Vaalivilppi

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 





Luokka:Päätöksenteko
Luokka:Vaalit