Kalle Valta

Kalle Valta (27. marraskuuta 1876 Lapinlahti – 6. maaliskuuta 1955 Pielavesi) oli suomalainen pienviljelijä ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1927–1930 ja 1932–1936.

 Elämä 
 Lapsuus ja nuoruus 
Lapinlahden Viitamäessä syntyneen Kalle Vallan vanhemmat olivat maanvuokraaja Pekka Valta (synt. Lappeteläinen, 1850-1896) ja maaninkalainen Maria Virkkunen (s.1856). Perhe muutti myöhemmin Pielaveteen Löytynjärven, Pangan ja Tuovilanlahden kylien rajamaille syrjäiseen Särkisenpään metsätorppaan. Monipäisen lapsikatraan esikoisena hän joutui jo pienenä isänsä kanssa ansiotyöhön, eikä käynyt kuin kiertokoulua. Valta työskenteli nuoruusvuosinaan myös kirvesmiehenä, kunnes peri kotitorppansa isän kuoltua 1896. 

 Työväenliikkeeseen 
Valta osallistui kuntakokouksiin ja oli eri lautakunnissa jo ennen yleistä äänioikeutta. Vuonna 1907 hän oli perustamassa Pielaveden työväenyhdistystä ja liittyi samalla sosialidemokraattisen puolueen jäseneksi. Hän kuului myös Löytynjärven työväenyhdistykseen. Vuonna 1910 Valta oli perustamassa Suomen Maanvuokraajain Liittoa ja toimi myöhemmin Pielaveden osaston puheenjohtajana. Syksyn 1917 yleislakon aikana Pielavedellä ei esiintynyt levottomuuksia, eikä pitäjään myöskään perustettu punakaartia. Valta pidätettiin kuitenkin sisällissodan aikana helmikuun lopussa ja vietiin Kuopion vankileirille. Heinäkuussa Valta sai viisi vuotta kuritushuonetta avunnannosta valtiopetokseen, kun hänen katsottiin syyllistyneen kiihotukseen. Todistajien mukaan Valta oli sodan alkupäivinä arvostellut suojeluskuntia ja käynyt Kuopiossa tapaamassa Taavi Tainiota. Pielaveden työväentalolla pitämässään puheessa hänen väitettiin sanoneen suojeluskuntien hyökkäävän työväestöä vastaan myös Pielavedellä. Vallan kerrottiin myös pelästyttäneen erään kansakoulunopettajattaren pahanpäiväisesti kommentoidessaan Vaasan senaatin levittämää flaijeria. Pielaveden suojeluskunnan lausunnon mukaan hänen ei kuitenkaan tiedetty yllyttäneen kapinaan. Valta kielsi myös itse toimineensa kiihottajana ja arveli tulleensa vangituksi joko puoluetoimintansa johdosta tai pelkästä väärinkäsityksestä.

 Kansanedustajana 
Valta armahdettiin jo syksyllä 1918. Torpparilain voimaantulon jälkeen hän avusti paikallisia vuokraviljelijöitä maanlunastukseen liittyvissä koukeroissa. Samalla Valta raivasi Särkisenpäästä mallitilan, josta tuli pienviljelijöiden suosima tutustumiskohde. Vuonna 1927 hänet valittiin eduskuntaan. Seuraavissa vaaleissa Valta jäi varasijalle, mutta nousi jälleen kansanedustajaksi 1932 Taavetti Nuutisen kuoltua. Hän uusi paikkansa seuraavissa vaaleissa. Valta oli presidentin valitsijamies vuosina 1931, 1937, 1940 ja 1943. Hän oli myös pitkäaikainen Pielaveden kunnanvaltuutettu, SDP:n puoluevaltuuston jäsen ja Tuovilanlahden sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen puheenjohtaja. Lisäksi Valta kuului muun muassa Osuusliike Kallan hallintoneuvostoon. 

 Perhe 
Kalle Vallan puoliso oli pielavetinen Aada Korhonen (s. 1874), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1898. Heillä oli yhdeksän lasta. 

 Lähteet 

Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Pielaveden kunnanvaltuutetut
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomen sisällissodan punaiset
Luokka:Pohjois-Savon vaalipiiri
Luokka:Vuonna 1876 syntyneet
Luokka:Vuonna 1955 kuolleet