Martin Scheinin

Martin Scheinin (s. 4. marraskuuta 1954 Helsinki) on suomalainen oikeustieteilijä, joka on toiminut vuodesta 2020 alkaen Brittiläisen Akatemian tutkimusprofessorina (Global Professor) Oxfordin yliopistossa ja osa-aikaisena professorina Yliopistollisessa Eurooppa-instituutissa (EUI) Firenzessä. Scheinin on aiemmin toiminut professorina Helsingin yliopistossa 1993–1998, Åbo Akademissa 1998–2008 ja 2008–2020 päätoimisesti Firenzen EUI:ssä sekä useissa kansainvälisissä luottamustehtävissä.

 Ura 
Scheininin isä oli hammaslääketieteen professori Arje Scheinin. Scheinin opiskeli Turun yliopistossa aluksi biologiaa, mutta mentyään mukaan opiskelijapolitiikkaan hän siirtyi opiskelemaan oikeustiedettä. Opiskeluaikanaan hän oli aktiivinen Turun Akateemisessa Sosialistiseurassa ja kuului 1980-luvun alussa SKP:hen, jonka keskuskomiteaan hänet valittiin 1981 nuorison edustajana yhden vuoden mittaiseksi jääneeksi kaudeksiPuolustusministeri Niinistö: Eduskunnan pitäisi ”ryhdistäytyä” eikä antaa ”totalitäärisen neuvosto­yhteiskunnan ihailijoiden” vaikuttaa. Helsingin Sanomat 19.2.2019. Viitattu 20.2.2019Suomen kommunistisen puolueen 19. edustajakokous 22.–24.5.1981 SKP/Savon Sana, 1981; Suomen kommunistisen puolueen ylimääräinen edustajakokous 14-15.5.1982 Kansan Arkisto sarja Ca, pöytäkirjat.  Vuoteen 1985 hän työskenteli SKDL:n eduskuntaryhmän juristina ja sen jälkeen eduskunnan keskuskansliassa.Jaana-Mirjam Mustavuori: Työpaikkana maailma  (Kumppani 4/2001) Hän toimi myös Demokraattisten lakimiesten puheenjohtajana vuonna 1989.Markku Fredman: Demla r.y. – vähän yli 50 vuotta , Oikeus 4/2005 Image-lehden vuonna 2018 julkaisemassa laajassa haastattelussa Scheinin on kuvannut vuonna 1968 tapahtunutta radikalisoitumistaan ja myöhempää kehitystään perustuslain ja ihmisoikeuksien asiantuntijaksi. Hän sanoo olleensa nuorena "väärällä asialla" asetettuaan tasa-arvon yksilönvapauden edelle, kun taas jo 1990-luvulla hänen arvojärjestyksensä oli toisinpäin.

Scheinin siirtyi 1980-luvun lopulla tutkijaksi Helsingin yliopistoon, jossa hän oli mukana Kaarlo Tuorin vetämässä Oikeuden rajat -tutkimushankkeessa. Hän väitteli oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1991 väitöskirjallaan Ihmisoikeudet Suomen oikeudessa. Väitöskirjan kirjoittamisen rinnalla hän oli perusoikeuskomitean sivutoimisena sihteerinä osallistuen perustuslain uudistamiseen kansainvälisten ihmisoikeussopimusten sisältöä vastaavaksi. Vuosina 1993–1997 Scheinin toimi Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden apulaisprofessorina ja sitten professorina. Vuosina 1998–2008 hän toimi Åbo Akademin valtiosääntöoikeuden ja kansainvälisen oikeuden professorina sekä yliopiston Ihmisoikeusinstituutin johtajana. Scheinin toimi Yliopistollisen Eurooppa-instituutin kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professorina vuosina 2008–2020 ja sittemmin osa-aikaisena professorina. Vuonna 2019 hänet nimitettiin Lapin yliopiston osa- ja määräaikaiseksi alkuperäiskansaoikeuden professoriksi. Vuodesta 2020 alkaen hän on toiminut tutkimusprofessorina Oxfordin yliopistoon kuuluvassa Bonavero-ihmisoikeusinstituutissa.

Scheinin oli vuosina 1997–2004 jäsenenä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen toteuttamista valvovassa Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomiteassa. Vuosina 2005–2011 hän toimi YK:n erityisraportoijana ihmisoikeuksien turvaamisesta terrorisminvastaisessa taistelussa.United Nations Special Rapporteur on the Protection and Promotion of Human Rights and Fundamental Freedoms while Countering Terrorism Curriculum Vitae: Martin Scheinin. Archive.is (Åbo Akademi)  Vuonna 2024 Scheinin laati Saamelaisten totuus- ja sovintokomissiolle selvityksen saamelaisten alkuperäiskansaoikeuksien toteutumisesta Suomessa.

 Tunnustukset 
Scheinin valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2003. Amnesty Internationalin Suomen osasto palkitsi Scheininin vuonna 2011 ihmisoikeuksien hyväksi tehdystä työstä ja Turun yliopisto nimitti hänet kunniatohtoriksi. Tasavallan presidentti myönsi hänelle 6.12.2003 Valkoisen Ruusun ritarikunnan ensimmäisen luokan ritarimerkin ja 6.12.2023 Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkin.

 Näkemyksiä 

 Somalialaiset merirosvot 
Vuonna 2012 Scheinin katsoi, että Somalian Atalanta-operaatiossa vangitut merirosvot pitäisi tuoda Suomeen tuomittavaksi eikä päästää vapaaksi.  Kahdeksantoista somalia päästettiin miinalaiva Pohjanmaalta vapaaksi, koska yksikään maa ei halunnut ottaa heidän syyllisyyttään tutkittavaksi. Aseet ja merirosvoukseen käytetyt tarvikkeet kuitenkin takavarikoitiin.

 Tiedustelulait 
Scheinin piti useiden muiden perustuslakiasiantuntijoiden tapaan vuosina 2018 ja 2019 eduskunnassa käsiteltyjä tiedustelulakeja perustuslaillisesti ongelmallisina. Hänen mukaansa lait mahdollistivat massavalvonnan. Hän vastusti kaavailtua perustuslain muutosta ja kannatti muutosten toteuttamista määräaikaisilla poikkeuslaeilla. Hän myös julkaisi jo vuonna 2017 asiasta avoimen kirjeen neljälle eduskunnan oppositiopuolueelle. 

 Polemiikki Jussi Niinistön kanssa 
Puolustusministeri Jussi Niinistö arvosteli perustuslakiasiantuntijoiden toimintaa tiedustelulakeja koskevassa asiassa. Hän kohdisti arvosteltunsa erityisesti Scheininiin ja syytti tätä eduskunnan painostamisesta ja viittasi samalla hänen vasemmistolaiseen poliittiseen taustaansa. Scheinin vastasi kritiikkiin poliittisesta menneisyydestään, että hänestä on sittemmin tullut liberaali ja että hänen arvomaailmansa ovat kansainväliset ihmisoikeudet. Niinistön kommenteista tehtiin kantelu oikeuskansleri Tuomas Pöystille,Matti Koivisto, Sipilä: Oikeuskansleri tutkii ministeri Niinistön kirjoittelua perustuslakitalebaneista, Yle.fi uutiset 21.2.2019, viitattu 22.2.2019 joka katsoi, että Niinistö käytti epäasiallista kieltä kutsuessaan valtiosääntöoikeuden asiantuntijoita ”perustuslakitalebaneiksi”. Scheinin teki myös poliisille tutkintapyynnön Niinistön blogikirjoituksesta, mutta poliisi katsoi kirjoituksen kuuluvan ministerin virkatehtävien piiriin ja jätti tapauksen tutkimatta.

 Koronavirusepidemia 
Scheinin on kommentoinut aktiivisesti Suomen koronaviruspandemian vastaisia toimenpiteitä. Hän on vaatinut ihmisoikeusnäkökulman tuomista vahvemmin mukaan asiaa koskevaan päätöksentekoon ja kritisoinut sekä valmiuslain että tartuntatautilain asianmukaisuutta siinä suhteessa. Maaliskuussa 2020 Scheinin kritisoi Pauli Rautiaisen kanssa kirjoitetussa blogikirjoituksessa valmiuslain nojalla toteutettua Uudenmaan eristämistä, jolla heidän mukaansa valtiovalta altisti pienemmän ihmisjoukon sairastumisen ja kuoleman riskille suuremman suojelemiseksi. 

Huhtikuussa 2020 hän kritisoi valtakunnan rajat ylittävän liikkumisen yleistä rajoittamista asianmukaisen oikeusperustan puuttumisen takia, ja korosti, että ollakseen hyväksyttäviä perusoikeusrajoitusten tulee olla sekä tehokkaita tavoitellun tarkoitusperän saavuttamisessa että oikeasuhtaisia.  Tammikuussa 2021 Scheinin esitti blogikirjoituksessa, että valmiuslain ja rajavartiolain puutteiden takia Suomen tulisi säätää erillislaki, joka oikeuttaisi poikkeusolojen perusoikeuspoikkeukset perustuslain 23 §:n nojalla ja loisi oikeusperustan liikkumisvapauden rajuillekin rajoituksille. Lokakuussa 2021 hän arvosteli kovasanaisesti hallituksen koronapäätöksiä, jotka olivat johtamassa koronakuolemien rajuun kasvuun.

 Rajalaki 
Scheinin kritisoi kesällä 2022 voimaan tulleita valmiuslain ja rajavartiolain muutoksia ja niiden käsittelyä eduskunnassa. Myöhemmin marraskuussa 2023 hän arvosteli näihin lakimuutoksiin perustuvaa päätöstä sulkea osittain Suomen itäraja reaktiona turvapaikanhakijoiden Venäjän myötävaikutuksella kasvaneeseen määrään. Joulukuussa 2023 Scheinin kirjoitti Verde-lehdessä: "Kun asettaisin sisäministeriksi ryhtymisen ehdoksi miljardin euron lisäbudjetin, en käyttäisi tätä rahaa raja-aidan rakentamiseen vaan riittävän suurien järjestely- ja vastaanottokeskusten perustamiseen, jotka voisivat toimia voimakkaasti aaltoilevien hakijamäärien puskurina." 

Maaliskuussa 2024 hän arvosteli hallituksen valmistelemaa poikkeuslakia, jolla kansainvälisen suojelun hakeminen voitaisiin kieltää välineellistetyn maahantulon estämiseksi, perustuslain ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten vastaisena.

 Suomalaisuudesta 
Scheinin ei ole huolestunut suomalaisen elämänmuodon ja kulttuurin katoamisesta Suomeen kohdistuvan siirtolaisuuden johdosta, sillä suomalaisuus on aina ollut monikulttuurista. Scheinin kirjoitti vuonna 2023: "Entä huolestuttaako minua Suomen valtion velvollisuus turvata suomalaisen elämänmuodon ja kulttuurin säilyminen? Ei. Kyseessä on rasistisen väestönvaihtoteorian uusi versio, joka paremmin sopii lausuttavaksi kahvikuppia ja pikkusormea nostaen kuin meluisassa kapakassa oluttuopin ääressä kuulemamme karkeat versiot."

 Siirtyminen Vihreisiin 2023 
Vasemmistolaisen nuoruutensa jälkeen Scheinin toimi yli kolme vuosikymmentä poliittisten puolueiden ulkopuolella perustuslain ja ihmisoikeuksien radikaalin liberaalina asiantuntijana kunnes hän elokuussa 2023 ilmoitti hakeneensa Vihreiden jäsenyyttä, koska katsoi populismin kaventaneen ihmisoikeuksiin, perustuslakiin, asiantuntemukseen ja tutkittuun tietoon perustuvan puheen vaikutusta.

 Julkaisuja 






   (verkossa julkaistu vuoteen 2014 saakka päivittyvä versio)

 Toimitteita 











 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Scheininin haastattelu Kirkko & Kaupunki -lehdessä. Web Archive 2007.

Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt
Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt
Luokka:Åbo Akademin professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Vuonna 1954 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt