Savon prikaati

Savon prikaati (lyh. SavPr) oli Suomen puolustusvoimien 31. joulukuuta 2006 lakkautettu joukko-osasto, jolla oli pitkät perinteet.

 Historia 
 Savon ja Savonlinnan läänin jalkaväkirykmentti 

Kustaa II Adolfin vuoden 1626 rykmenttiuudistuksessa määrättiin Kustaa Horn perustamaan rykmentti, joka perustettiin savolaisista ruotujakoisena. Se osallistui perustamisensa jälkeen kolmikymmenvuotiseen sotaan.

Vuoden 1743 Turun rauhan jälkeen savolaisista tuli rajarykmentti, minkä vuoksi sitä alettiin vahvistaa. Rykmentin pataljoonia vahvistettiin perustamalla niihin lisäksi jääkärikomppaniat. Mikkelin seudun ruotusotaväki ja lisäksi vuodesta 1770 alkaen neljänsataa värvättyä sotilasta kuuluvat Savon ja Savonlinnan läänin jalkaväkirykmenttiin, mistä tuli 1775 Savon kevyt jalkaväkirykmentti. Kustaa III  määräsi 1775 Göran  Magnus  Sprengtportenin itäisen Suomen kaikkien joukkojen komentajaksi virkatalonaan Ristiinan Brahelinna. Tätä määräystä on pidetty Savon prikaatin perustamiskäskynä. Vasta 1778 Sprengtportenin komentamat Itä-Suomen joukot yhdistettiin Savon prikaatiksi. Prikaati osallistui Kustaan sotaan 1788–1790.

Suomen sodan alkaessa 1808 Savon prikaatiin kuuluivat:
Savon jalkaväkirykmentti, vahvuus 1 000
Savon jääkärirykmentti, vahvuus 1 170
Savon prikaatin jalkaväen reservi, 394
Savon prikaatin rakuunoiden reservi (jalkaväkeä, ilman ratsuja), 87
Karjalan Jääkärit, 655
Karjalan rakuunajoukko, 210
Savon prikaatin tykistökomppania vahvistuksineen, 158
Armeijan Laivaston Saimaan Laivueet, Ristiina ja Varkaus (Laivanlinna), 109 (aliupseerioppilasta)
Yhteensä 3 128 Suomen sodan sankari, Duncker ja Savon Prikaati, Bertil Nelsson, sivu 34, Ajatus Kirjat, Gummerus Kustannus Oy, 

Kesällä 1808 joukko-osastoon liittyivät Limingan nostoväki, Heintziuksen vapaakomppania ja Sahlsteinin vapaakomppania.http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:hqzYPj_1jZwJ:gamma.nic.fi/~sakinseu/aakustit/Aakusti_2_2008.pdf+Sulkavan+komppania&hl=fi&ct=clnk&cd=7&gl=fi&client=firefox-a 

Leppävirran taistelu 11. maaliskuuta 1808
Revonlahden taistelu 27. huhtikuuta 1808
Pulkkilan taistelu 2. toukokuuta 1808
Kuopion maihinnousu 1. heinäkuuta 1808
Pälkjärven taistelu 9.-10. elokuuta 1808
Koljonvirran sissiretki 10. marraskuuta 1808

Ruotsin kärsittyä sodassa tappion ja luovutettua Suomen Venäjän keisarikunnalle suomalaiset joukko-osastot lakkautettiin.

 Mikkelin ruotuväkipataljoona 
Seuraavan kerran Savoon perustettiin Oolannin sodan aikana Mikkelin ruotuväkipataljoona 1854. https://puolustusvoimat.fi/documents/1951210/8529440/Operaatio-ja-taktiikka_Janne-M%C3%A4kitalo_TEKSTI/1a7cac65-3f52-41db-b1f6-27d22ec988a0/Operaatio-ja-taktiikka_Janne-M%C3%A4kitalo_TEKSTI.pdf

 2. jääkärirykmentti 

Saksassa koulutettujen jääkäreiden palattua vapauttamaan Suomea perustettiin 2. jääkärirykmentti, joka osallistui muun muassa Tampereen taisteluihin. Sotatoimien päätyttyä rykmentti päätyi monien nimen ja sijoituspaikkavaihdosten jälkeen Karjalankannakselle.

 Talvisodan perinnejoukko-osastot 
Sen talvisodan aikaiset perinnejoukko-osastot olivat Keski-Suomen sotilasläänin 10. divisioonalle perustama Jalkaväkirykmentti 28 (1. tammikuuta 1940 alkaen Jalkaväkirykmentti 19), Jalkaväkirykmentti 30 (1. tammikuuta 1940 alkaen Jalkaväkirykmentti 21), 3. prikaatin I pataljoona ja Jalkaväkirykmentti 35.

 Jatkosodan perinnejoukko-osastot 
Talvisodan jälkeen perustettiin joukoista 7. prikaati, jonka pataljoonat sijoitettiin Pääskylahteen, Sääminkiin ja Kerimäkeen. Jatkosodan alla prikaatista muodostettiin Jalkaväkirykmentti 7, Sodan jälkeen yksikkö sijoitettiin Savonlinnaan, Mikkeliin ja Jyväskylään, joista se 1948 koottiin Mikkeliin. Joukko-osasto nimettiin 1. joulukuuta 1952 6. prikaatiksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Savon Prikaatiksi.

Jatkosodan aikaisia perinnejoukko-osastoja olivat varsinaisesti välirauhan aikaisesta 7. prikaatista muodostettu Jalkaväkirykmentti 7 eli Tyrjän Rykmentti sekä Jalkaväkirykmentti 49 sekä 2. divisioonan (Murtaja-divisioona) joukko-osastot.Väänänen s. 107

 Alueelliseksi joukoksi 
Savon prikaati toimi aluksi Mikkelin kaupunkialueella, josta se siirrettiin 1958 tapahtuneesta aliupseerikoulun siirrosta alkaen lopuksi kokonaan Karkialammen varuskunta-alueelle.

Savon prikaatin huolto- ja kuljetuskomppania lakkautettiin 1. joulukuuta 1991, kun 3. erillinen autokomppania siirrettiin Kouvolan varuskunnasta Mikkelin varuskuntaan. Sotilasopetus autokomppaniassa suuntautui Savon prikaatin ja paikallisten esikuntien lisäksi Karjalan prikaatin, Kymen pioneeripataljoonan ja maanpuolustusopiston tarpeisiin. Myös Itäisen maanpuolustusalueen sotilaspoliisiopetus keskitettiin 1993 Savon prikaatiin. Prikaatissa järjestettiin 1991 kaksi pataljoonan kertausharjoitusta sekä seuraavana vuonna vajaan kolmentuhannen sotilaan VISA-92 -harjoitus Mikkelin ja Kangasniemen alueilla. 

Prikaati lakkautettiin osana puolustusvoimien uudelleenjärjestelyjä. Mikkelin kaupunkiin työpaikkojen vähennystä tuli 25, vaikka prikaatin tilalle kaupunkiin perustettiin Maavoimien esikunta. Esikuntatehtävät ovat jonkin verran paremmin palkattuja kuin jalkaväkiprikaatin tehtävät keskimäärin.

 Perinteet 
Yksikön perinteitä vaali 11. kesäkuuta 1961 perustettu Savon Prikaatin kilta, jonka toiminta lakkasi prikaatin mukana 31. joulukuuta 2006. Sen työn jatkajaksi suunniteltiin perustettavaksi perinneyhdistystä. Savon prikaatin kunniamarssi oli Emil Genetzin säveltämä "Terve, Suomeni maa" ja prikaatin vuosipäivä oli Porrassalmen taistelun vuosipäivä.

Komentajia
Prikaatin komentajina ovat toimineet muun muassa:
 eversti (1775) Georg Magnus Sprengtporten 1775-1779
 eversti (1777) Berndt Johan Hastfer 1781-1789
 eversti (1783) Curt von Stedingk 1789-1790
 kenraalimajuri (1796) Adolph Aminoff vuodesta 1796
 eversti (1793) Johan Adam Cronstedt vuodesta 1806
 eversti (1942) Sakari Simelius JR7 kom. 1944–1946
 eversti (1943) Einar Hämäläinen JR7 kom. 1946–1949 ja 6.Pr kom. 1951–1953
 eversti (1943) Yrjö Tikka 1949–1951
 eversti (1953) Paavo Lammetmaa 1953–1955
 eversti (1955) Jouko Hynninen 6.Pr/Savon Pr kom. 1955–1965
 eversti (1965) Kalevi Sarva 1965–1967
 eversti (1965) Niilo Wäänänen 1967–1971
 eversti (1971) Veikko Rusanen 1971–1973
 eversti (1973) Veikko Linnakko 1973–1975
 eversti (1975) Sakari Annala 1975–1977
 eversti (1978) Ilkka Halonen 1977–1980
 eversti (1981) Hannu Arovaara 1980–1985
 eversti (1981) Yrjö Honkanen 1985–1990
 eversti (1988) Seppo Tanskanen 1990–1992
 eversti (1993) Tarmo Kauppila 1993–1995
 eversti (1992) Lauri Kiianlinna 1995–1998
 eversti (1998) Hannu Toivonen 1998–2001
 eversti (2000) Mika Peltonen 1.6.2001–30.11.2002
 eversti (2000) Markku Riittinen 1.12.2002–31.12.2006

Arkisto
Suomen Kansallisarkisto osti 2013 Stedingkin suvun arkiston, joka sisältää muun muassa 14 kansiota Savon prikaatin historiaa ja everstiluutnantti Berndt Johan Hastferin asiakirjat. Arkisto tuli digitoinnin jälkeen vapaasti käytettäväksi kesällä 2013.Uusi arkistolöytö kertoo Savon prikaatin historiaa 1780-luvulta. Yle.fi Uutiset. Viitattu 22.1.2013

 Lähteet 
Kyösti Väänänen, Savon Prikaatin historiaa – Savon prikaatin ja sen perinnejoukkojen vaiheita Suomen itsenäisyyden ajalla, Savon Prikaatin Kilta 1978 Mikkeli 

 Viitteet 

Aiheesta muualla
Matti Kuusi   Puhe Savon prikaatille 1957
Mikkelin kaupunki  
Yleisradio  Savon Prikaati kotiuttaa viimeiset varusmiehet
Olli Nepponen   Savon Prikaatilla tärkeä rooli myös tulevaisuudessa

*
Luokka:Mikkelin historia