Kellokoski

Kellokoski () on Tuusulan pohjoisosassa, Järvenpään pohjoispuolella Keravanjoen varressa samannimisen kosken ympärillä sijaitseva asutuskeskus, joka muodosti ennen oman taajamansa, mutta on nykyisin (vuoden 2000 taajamarajauksesta lähtien) osa Helsingin keskustaajamaa. Mäntsälän puoleinen Hyökännummi on myös osa samaa taajama-aluetta. Kellokosken välittömässä läheisyydessä ovat Lahden oikorata ja valtatie 4. 

Kellokoski sijaitsee Vanhan valtatien varrella, joka on jo 1600-luvulta alkaen yhdistänyt Helsingin seudun Hämeeseen ja Savoon. Kyläkuvassa Kellokosken sairaalan entiset rakennukset muodostavat hallitsevan elementin. Keskustan tuntumassa on myös lähes alkuperäisessä muodossaan säilynyt ruukki miljöineen.  

Tuusulan kunnan mukaan Kellokosken asukasluku on noin 5 000. Kellokosken postinumeroalueella (04500) asui 6 039 henkilöä vuonna 2018. Työpaikkoja Kellokoskella oli vuonna 2020 1531.https://pxdata.stat.fi/PxWeb/pxweb/fi/Postinumeroalueittainen_avoin_tieto/Postinumeroalueittainen_avoin_tieto__arkisto__2022/paavo_pxt_12f5_2022.px/table/tableViewLayout1/. Viitattu 19.3.2025 

 Historia 
pienoiskuva|Kellokosken kirkko.
Kellokosken historian on alkaneen 1750-luvulta, jolloin alueelle perustettiin kaksi rälssitilaa. Tiloista muodostettiin Kellokosken kartano, jota ruvettiin rakentamaan vakavissaan Erik Olanderin aikana 1760–1750-luvuilla. Kartanolla oli keskeinen rooli paikkakunnan synnyssä, sillä kartanon yhteyteen perustettiin pienimuotoista teollisuutta, kuten saha ja mylly. Vuonna 1795 perustettiin Kellokosken ruukki, joka oli Tuusulan ensimmäinen varsinainen tehdas. Sillä ja kartanolla oli aina 1860-luvulle asti sama omistaja. Alkuaikoina ruukissa valmistettiin kankirautaa, mutta myöhemmin ruukin tuotanto laajeni. 1800-luvulla ruukin omistajat vaihtuivat usein ja se työllisti vaihtelevasti. Ruukin ympärille muodostui pieni ruukkiyhteisö, jonka tarpeisiin syntyi erilaisia palveluita, kuten kauppa ja koulu. Työntekijöitä varten rakennettiin puisia asuintaloja.  Ruukkiyhteisöä palvelemaan valmistui Kellokosken kirkko vuonna 1800. Ruukin toiminta loppui 1980-luvulla, mutta ruukin rakennuskanta on edelleen hyvin säilyneenä jäljellä. Kellokoskella on ollut myös muuta teollisuutta. Vuonna 1897 Kellokoskella aloitti toimintansa metallialan yritys Björkboda Fabrik A.B., joka oli muuttanut Kemiöstä Kellokoskelle. 

Kellokosken alue jakaantui 1930-luvulla selvästi kolmeen osaan, jotka olivat vanha teollisuusalue työläisineen, piirimielisairaalan alue ja pienviljelysvaltainen maanviljelysalue. Kotitalous- ja maatalousvälineitä valmistaneen Kellokosken Tehdas Oy:n, eli entisen Kellokosken ruukin, työntekijöistä osa puhui ruotsia, ja huomiota herätti tehtaan oma kirkko. Maanviljelysalueelle oli vuoden 1903 maanjaossa muodostettu 134 erikokoista pientilaa, joista monista oli tullut varsin tuottoisia. Paikkakunnalla oli neljä kansakoulua, neljä kauppaliikettä ja seuratalo. Harrastustoimintaa kehittivät Kellokosken Tehdas Oy ja sen johto.
Ruukin lisäksi Kellokosken kasvuun on vaikuttanut keskeisesti Kellokosken sairaala, joka perustettiin Kellokosken kartanon rakennukseen ja maa-alueelle. Kellokosken sairaala aloitti toimintansa vuonna 1915. Sairaalasta tuli toiminta-aikanaan suuri ja sen tarpeisiin rakennettiin lukuisia rakennuksia Kellokosken kylän keskukseen. Vuonna 2015 sairaala päätettiin lakkauttaaa. Päätös ei kuitenkaan toteutunut täysimääräisesti, vaan sairaalan toimintaa jäi edelleen kylälle niin sanottuun Ohkolan kiinteistöön. Sen sijaan keskustan sairaalarakennukset ovat jääneet tyhjilleen. Sairaala on ollut Kellokoskella merkittävä työllistäjä.

Kellokoskella oli aiemmin huomattava ruotsinkielinen väestönosa. Nykyään ruotsia äidinkielenään puhuvien väestöosuus on parisen prosenttia. Kellokoski valittiin vuoden uusmaalaiseksi kyläksi vuonna 1996. 

 Palvelut 
Kellokoskella on terveysasema, kirjasto, useita päiväkoteja ja vanhainkoti sekä urheilu- ja leikkipuisto. Kellokosken Vapaaehtoinen Palokunta ry on toimiva sopimuspalokunta. Kellokosken sairaalan alueella on myös sairaalamuseo.

Kellokoskella on kaksi päivittäistavarakauppaa: Alepa ja K-Supermarket. Muita palveluita ovat apteekki, posti, huoltoasema (ns. kylmäasema), kioski, kirpputori, kuntosali, muutama kahvila-ravintola ja jokunen erikoisliike. 

Kellokoskella on vuonna 1805 avattu hautausmaa, joka oli alun perin ruukkiyhteisön ja kartanon alustalaisten käytössä. Hautausmaalla on myös 21 vainajan sankarihaudat. Tuusulan seurakunta järjestää Kellokosken kirkossa ja viereisessä seurakuntatalossa jumalanpalveluksia ja muuta toimintaa viikottain.

Koulut  
Kellokoskella on ollut koulu jo vuodesta 1856. Keskuskansakoulu valmistui Kellokoskelle vuonna 1956. Vuonna 1961 Kellokoskelle perustettiin oppikoulu, josta valmistui ensimmäiset ylioppilaat saman vuosikymmenen lopulla. Vuonna 2018 entinen Ruukin koulu, yläkoulu ja lukio yhdistettiin samaan rakennukseen Kellokosken kouluksi. Entinen Kellokosken lukio toimii nyt Tuusulan lukion Kellokosken toimipisteenä. Koulukeskuksessa on yli 1000 oppilasta. Aiemmin Kellokoskella on toiminut myös Kalliomaan koulu, joka oli sairaalakoulu.

 Lähteet 

Kirjallisuutta
Forssell, Hanna & Carlander-Reuterfelt, Gunilla: Ruukin elämää : patruunoita ja työläisiä Kellokoskella. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2009. .
Honkanen, Erkki: Kellokosken kyläkirja. Itämerikeskussäätiö, 2002. .

Luokka:Uudenmaan maakunnan entiset taajamat
Luokka:Tuusulan kylät
Luokka:Vuoden uusmaalaiset kylät

*