Ähtävänjoki

pienoiskuva|Pieni niva Hjuforsin silallan alla.
Ähtävänjoki () on Pohjanmaalla Pedersöressä ja Etelä-Pohjanmaalla Evijärvellä virtaava 61 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa yli 180 kilometriä  pitkästä Ähtävänjoen vesistön pääuomasta sen alimman kolmanneksen. Ähtävänjoki alkaa Evijärvestä ja se laskee Luodonjärveen. Luodonjärvi on Perämerestä erotettu tekojärvi.

 Joen kulku 
Joki alkaa Evijärven luoteispäästä Puotilahden viereisestä lahdesta. Joen luontainen reitti olisi Isosaaren molemmat puolet, mutta päävirta kulkee pohjoista Kaarenhaaraa pitkin. Joessa on täällä pohjapato, joka sääntelee Evijärven vedenpintaa. Alkuosuutta kutsutaan kartassa Moskuanvirraksi. Timoseen mennessä löytyy joesta kaksi koskea, kunnes tulee Kattilakosken voimalan padot. Joen kulkua on muutettu Timosen jälkeen ja Kattilakoskella. Joki on muutettu 2,2 kilometriä pitkäksi patoaltaaksi, joka päättyy vesivoimalaitokseen. Joki on altaassa 1,2 metriä alempana kuin Evijärvessä.

Kattilakoskelta joki virtaa mutkitellen seitsemän kilometriä pohjoiseen päin. Hjulforsissa on joessa suuria saaria kuten esimerkiksi Hattarsholmen, joka sijaitsee Juurijärven vieressä. Joessa on täällä laaja Hjulkosken alle syntynyt suvanto Hjulkoskedan. Joki kääntyy Laaminjärven vierestä ja haarautuu hetkeksi Micksholmenin ympäri. Lamabackanin ympäristössä on joen äärellä vielä Lilla Lame ja Kiiskisenjärvi. Tämän jälkeen kääntyy joki neljäksi kilometsiksi länteen päin saapuen Lappforsiin. Joen kulku on täällä hyvin vaihteleva, osittain Björkforsin voimalan takia, ja muutamia joen rantametsiä on otettu luonnonsuojelualueiksi.

Lappforsin jälkeen joen ympäristö on maatalousvaltainen ja joki on aiempaa jyrkempi, jolloin edessä on vielä viisi vesivoimalaitosta. Joki virtaa yli viisi kilometriä Lappforsista Finnholmiin pohjoiseen päin. Vaikka joessa on Finnholmin voimalaitos, virtaavat Oxhålsforsenin saarien erottamat rinnakkaiset kosket vapaina . Joki kääntyy Finnholmista kohti luodetta koko alajuoksun matkalle. Alussa on Humalssa sijaitseva Hattarin voimalaitos, parin kilometrin jälkeen Värnån voimalaitos, ja joiden jälkeen joki saapuu Ähtävään. Kirkonkylässä joki alittaa kantatien 68, joka jatkaa Pietarsaareen joen pohjoispuolella. Joki virtaa peltoaukeiden keskellä ja siihen yhtyy Ytteressessä koillisesta tuleva Mattbäcken. Taajama-alueen asutus tulee joelle etenkin pohjoisrannassa.  Ennen Kolppin taajamaa joen ylittää rautatie ja pian sen jälkeen valtatie 8. Joki ei laske suoraan Luodonjärveen, vaan siihen yhtyy ensin Purmonjoki vasemmalta ja joet laskevat yhteistä uomaa myöten tekojärven Storfjärdeniin.

 Vesivoimalat 
Ähtävänjoessa on toiminnassa seitsemän vesivoimalaitosta, joiden yhteinen kapasiteetti on 7,1 megawattia (MW) ja vuosituotanto 35,9 gigawattituntia (GWh). Niistä alimmat kaksi ovat Herrforsin voimalaitos (omistaa Herrfors: teho 0,5 MW ja vuosituotanto 3,0 GWh) Kolpissa ja Långforsin voimalaitos (teho 1,1 MW ja vuosituotanto 4,4 GWh) ennen Ytteresseä. Ähtävän taajaman itäpuolella toimii Värnån voimalaitos (Värnåfors, 0,6 MW ja 4,5 GWh), joka alkujaan on rakennettu 1920, mutta sittemmin laajennettu ja nykyaikaistettu. Vuonna 1993 siihen vaihdettiin toinen vesiturbiini. Sen omistaa Esse Elektro-Kraft  Sen putouskorkeus on 4,5 metriä.. Ei kaukana edellisestä, mutta jo keskijuoksulla, on Kvarnforsenissa toimiva Hattarin voimalaitos (1,1 MW ja 4,4 GWh). Hattar valmistui ja otettiin käyttöön vuonna 1981 ja sen omistaa Esse Elektro-Kraft . Siitä parin kilometrin päässä sijaitsee Finnholmin voimalaitos (0,7 MW ja 3,8 GWh). Lappforsin yläpuolella eli Ähtäväjoen yläjuoksulla on Björkforsin voimalaitos (1,2 MW ja 6,8 GWh). Björkforsista seitsemän kilometrin päässä sijaitsee viimeinen Kattilakosken voimalaitos (1,9 MW ja 9,0 GWh). Sen putouskorkeus on 4,5 metriä . Ähtävänjoen yläjuoksu on tasaista ja pudotus on voimalaitokselle liian pientä.

 Ähtävänjoen alaosan alue 

 Yleistä 
Ähtävänjoki on Ähtävänjoen vesistöalueen laskujoki. Vesistöalueen valuma-alueen pinta-ala on 2053 neliökilometriä, josta suuri osa sijaitsee Evijärven yläpuolella. Kun Evijärven valuma-alue on 1754 neliökilometrin suuruinen, jää Ähtävänjoen alaosan alueelle (47.01) 300 neliökilometriä. Vesistöalueen pituus Evijärveltä Luodonjärvelle on 39 kilometriä ja alueen leveys vaihtelee ollen 4–9 kilometriä. Ähtävänjoen sivu-uomille jää silloin vain vähän tilaa ja ne ovatkin lähinnä lyhyitä ojia.

 Ähtävänjoen sivu-uomia 
Ähtävänjoki virtaa Evijärvestä Luodonjärveen, jolloin siihen yhtyy joitakin lyhyitä alla olevaan taulukkoon kerättyjä sivujokia, -ojia tai -puroja. Osalla niistä on omat vesistöviranomaisten määrittämät valuma-alueet, joiden verkkopalvelusta mitatut valuma-alueet on ilmoitettu taulukossa. Sivu-uoman yhtymäkohdan etäisyys (*) on mitattu Luodonjärven rannasta.
 Sivu-uomannimi  Pääuomankohta  Etäisyys(km *)  Pituus(km)  VirtaamaMQ(m³/s) Valuma-alue(km²) Lähteet  Ähtävänjoki laskee Luodonjärveen Rödbäcken  Edsevö  5     2,2,2,–,–,– Vadbäcken  Kållby  6     2,2,2,–,–,– Dalabäcken  Torpet  7    39 2,2,2,–,–,3 Mattbäcken  Ytteresse  14    80 2,2,2,–,–,3 Nådjärvbäcken  Ähtävä  18    26 2,2,2,–,–,3 Angjärvbäcken  Lappfors  35     2,2,2,–,–,– Huvudsjöbäcken  Lappfors  36    16 2,2,2,–,–,3 oja Kiiskisenjärveltä  Kisk  42     2,2,2,–,–,– Långvattensbäcken  Kisk  44    8 2,2,2,–,–,3 Lamminjärvi  Hjulfors  47     2,2,2,–,–,– Juurijärvi Hjulfors  48     2,2,2,–,–,– oja Vitsjönista  Vitsjö  51     2,2,2,–,–,–Ähtävänjoki alkaa Anttikoskella Evijärven länsirannasta noin 10 kilometriä yläjuoksulle päin.
Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu, 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta (Ähtävänjoen valuma-alueen pinta-alamääritys, VALUE - Valuma-alueen rajaamistyökalu KM10, Suomen ympäristökeskus, viitattu 29.12.2022)

 Lähteet 
 Huomioita 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Ähtävänjoki, Ympäristö.fi

Luokka:Suomen joet
*
Luokka:Ähtävä