Kristian X

Kristian X (tansk. Christian 10., Christian Carl Frederik Albert Alexander Friedrich Vilhelm); (26. syyskuuta 1870 Charlottenlundin linna, Kööpenhamina – 20. huhtikuuta 1947 Amalienborgin linna, Kööpenhamina) oli Tanskan kuningas vuosina 1912–1947 ja Islannin kuningas Kristján X vuosina 1918–1944.

 Varhainen elämä 
Kristian oli Tanskan kuningas Fredrik VIII:n ja kuningatar Louisen vanhin poika. Hänellä oli seitsemän sisarusta, nuoremmasta veljestä Carlista tuli Norjan kuningas Haakon VII. Hänen mottonsa oli ”Min Gud, mit land, min ære” ().

Christian oli ensimmäinen Tanskan kuningashuoneen jäsen, joka sai lukion päästötodistuksen ja kirjoitti yksityisoppilaana ylioppilaaksi vuonna 1889. Hän sai sotilaskoulutuksen, oli luonteeltaan upseeri sekä käytti usein univormua. Hänestä tuli kuninkaallisen henkivartiokaartin päällikkö vuonna 1898 ja ylipäällikkö vuonna 1905.

Christianista tuli kruununprinssi isänsä tultua kuninkaaksi vuonna 1906, ja hän johti vastarintaa Tanskan Länsi-Intian (nykyisin Yhdysvaltain Neitsytsaaret) myymisestä Yhdysvalloille, mikä lopulta tapahtui vuonna 1917.

 Avioliitto ja lapset 
Prinssi Christian kihlautui 17-vuotiaan herttuatar Alexandrine von Mecklenburg-Schwerinin kanssa maaliskuussa 1897 Schwerinissä ja avioitui hänen kanssaan 26. huhtikuuta 1898 Cannesissa Villa Wendenissä. He olivat tavanneet talvella 1896–1897 Cannesissa, joka oli kuninkaallisten suosima lomailupaikka ja jossa Alexandrinen perhe omisti kyseisen huvilan. Häälahjaksi pari sai Århusissa sijaitsevan Marselisborgin palatsin, joka tosin valmistui vasta vuonna 1902.

Christianille ja Alexandrinelle syntyi kaksi lasta:
 Fredrik IX (1899–1972), avioitui Ruotsin prinsessa Ingridin kanssa; heidän tyttärensä on Tanskan entinen kuningatar Margareeta II.
 Prinssi Knud (1900–1976), avioitui serkkunsa, Tanskan prinsessa Caroline Mathilden (1912–1995) kanssa
 Kuningas 
Kristianin isä Fredrik sai sydänkohtauksen iltakävelynsä aikana vieraillessaan Hampurissa ja kuoli 14. toukokuuta. Valtaan tullessaan vuonna 1912 Kristian X:llä oli jonkin verran vaikeuksia sopeutua parlamentaariseen demokratiaan.

Kristian X osallistui ensimmäiseen Skandinavian kuninkaiden kokoukseen ensimmäisen maailmansodan aikana Malmössä joulukuussa 1914. Kesäkuussa 1915 hän allekirjoitti uuden perustuslain, joka määräsi kaksikamarisen parlamentin sekä yhtäläisen äänioikeuden miehille ja naisille. Hän antoi myös suostumuksensa vuoden 1918 liittovaltiosäädökseen, jolla Islannista tehtiin itsenäinen kuningaskunta. 

Vuonna 1920 kuningas erotti pääministeri Carl Theodor Zahlen hallituksen, kun Zahle kieltäytyi noudattamasta kuninkaan toiveita Schleswigin kysymyksessä. Kuningas nimitti oman toimitushallituksen ilman vaaleja. Seurauksena oli niin sanottu pääsiäiskriisi, kansalaislevottomuuksia ja lähes vallankumouksellinen tunnelma, mikä pakotti kuninkaan perääntymään.

Muutama kuukausi myöhemmin heinäkuussa 1920 hänet otettiin lämpimästi vastaan ​​Pohjois-Schleswigissä, Saksan Versailles'n rauhansopimuksessa vuonna 1919 Tanskalle luovuttamassa Schleswig-Holsteinin osassa, kun hän ratsasti alueelle valkoisella hevosellaan ja muuttui näin kansan mielissä politisoivasta hallitsijasta kansallisen yhtenäisyyden symboliksi.

Kristian X oli kenraali Mannerheimin ystävä. Mannerheimilla oli läheiset suhteet Tanskan kuningashuoneeseen keisari Aleksanteri III:n puolison Maria Fjodorovnan eli Tanskan prinsessa Dagmarin välityksellä. Nuoruudessaan Mannerheim oli palvellut Maria Fjodorovnan Chevalier-kaartissa Pietarissa. Kristian X teki virallisen vierailun Suomeen toukokuussa 1928.

 Saksan miehityksen aikana 

Saksa aloitti yllätyshyökkäyksen Tanskaan 9. huhtikuuta 1940. Tanskalaisten tekemästä vastarinnasta huolimatta maan hallitus päätyi antautumaan vain muutamia tunteja hyökkäyksen alettua. Kristian ja Tanskan hallitus kävivät hyökkäyksen aikana neuvotteluja siitä, miten maan poliittisen johdon pitäisi reagoida. Vastarinnan tekeminen todettiin turhaksi, koska Tanska oli pinta-alaltaan pieni ja tasainen maa, eli Norjan tapainen vuosistosta käytävä sissisota ei onnistuisi. Kristian ja kruununprinssi Fredrik kieltäytyivät myös yksiselitteisesti lähtemästä maanpakoon, koska Fredrikin vaimo oli yhdeksättä kuuta raskaana eikä siksi kykenisi seuraamaan muuta kuningasperhettä. Tanskan hallitus ilmoitti myöhemmin aamuslla antautuvansa.

Saksan miehitettyä Tanskan kuninkaasta kehittyi tanskalaisia yhdistävä hahmo ja vastarinnan symboli. Miehityksen alkuvaiheessa natsit hallitsivat kevyin ottein ja keskittyivät lähinnä vain Tanskan ulkopolitiikan ohjailuun. Syynä tähän oli natsien rotuopin mukainen ajatus siitä, että tanskalaiset olivat myös arjalaisia. Tanskaan omaa armeijaa tai laivastoa ei myöskään lakkautettu miehityksen aikana. 

Kristian X ratsasti usein Kööpenhaminan kaduilla, mikä osoitti, ettei hän ollut luopunut vaatimuksestaan ​​kansalliseen suvereniteettiin. Hän hylkäsi natsien vaatimuksen juutalaisten vastaisesta lainsäädännöstä syyskuussa 1942, mutta joutui toukokuussa 1943 tuomitsemaan tanskalaisten tekemien ammusten ja rautateiden sabotoinnin. Hänen puheensa miehitysvoimia vastaan ​​elokuussa 1943 saksalaisten ja tanskalaisten vastarintataistelijoiden välisten taistelujen puhjettua johti hänen vangitsemiseensa sodan loppuun saakka.

Kuninkaasta kerrotaan tarinaa, jonka mukaan, kun Saksa miehitti Tanskan ja natsi-Saksan hakaristilippu nostettiin Christiansborgin linnan salkoon, kuningas sanoi eräälle vanhemmalle natsikenraalille, että lippu on vedettävä salosta. Kun kenraali kieltäytyi, kuningas sanoi: ”tanskalainen sotilas kyllä laskee sen.” Tähän saksalainen kenraali: ”sotilas ammutaan ennen kuin hän tekee sen”. Kuningas: ”enpä tiedä, sillä sotilas olen minä.” Kenraali määräsi tämän lauseen jälkeen, että Tanskan lippu on vedettävä salkoon ja Saksan lippu on laskettava.

Kristian X ylenkatsoi avoimesti Adolf Hitleriä. Hitlerin onnittelukirje kuninkaan 72-vuotissyntymäpäivien johdosta syyskuussa 1942 sai sähkeenä lyhyen, tavanomaisen vastauksen: ”Lausun parhaat kiitokseni. Christian Rex ()", mitä Hitler piti loukkauksena ja veti pois lähettiläänsä Tanskasta. Tämä niin sanottu sähkekriisi johti Tanskan hallituksen kaatumiseen.

Miehityksen aikana tanskalaiset onnistuivat piilottamaan tai salakuljettamaan pois maasta suurimman osan maan arviolta 8500 juutalaisesta, joista 95 % selvisi holokaustista. Kuitenkin kertomukset siitä, että itse kuningas oli alkanut käyttää juutalaisten tunnistamiseen tarkoitettua keltaista tähteä, ja sitä kautta saanut kaikki tanskalaiset käyttämän tähteä, eivät pidä paikkaansa. Kuningas kuitenkin ilmaisi vahvan tukensa Tanskan juutalaisille, minkä johdosta esimerkiksi yliopistoja suljettiin ja kirkoissa saarnattiin, jotta kansalaiset auttaisivat juutalaisia pakenemaan maasta.

Vuonna 1944 Islannissa järjestettiin kansanäänestys uudesta perustuslaista, jossa suurin osa islantilaisista kannatti itsenäisyyttä Tanskasta. Kuninkaan edustajana toiminut Sveinn Björnsson valittiin maan ensimmäiseksi presidentiksi.

 Sodan jälkeen 
Sodan päätyttyä brittijoukot vetäytyivät vuonna 1945 Färsaarilta, joita britit olivat miehittäneet vuodesta 1940 lähtien. Miehityksen aikana Färsaaret olivat käytännössä hallinnoineet itse itseään. Saarilla järjestettiin vuonna 1946 kansanäänestys itsenäisyydestä. Enemmistö äänestäjistä kannatti itsenäisyyttä ja paikallisparlamentin puhemies antoikin itsenäisyysjulistuksen 18. syyskuuta. Kristian ei kuitenkaan tunnustanut kansanäänestystä tai sen tulosta ja hajotti paikallisparlamentin. Vaalien jälkeen itsenäisyyden vastustajat saivat enemmistön.

 Loukkaantuminen ja kuolema 
Kuningas loukkaantui vakavasti kun hänen ratsunsa Jubilee heitti hänet selästään päivittäisellä ratsastuksella lokakuussa 1942. Hän ei esiintynyt tämän jälkeen enää paljon julkisuudessa. Edustustehtävät hoiti kruununprinssi Frederik. Kristian X kuoli 76-vuotiaana onnettomuuden jälkiseurauksiin huhtikuussa 1947 Amalienborgin linnassa Kööpenhaminassa. Hänet on haudattu Roskilden tuomiokirkkoon.

 Kunnianosoituksia 

 Tanskalaiset ja islantilaiset 
Kuninkaana Kristian oli seuraavien ritarikuntien suurmestari:
 55x55px Elefanttiritarikunta 
 55x55px Dannebrogin ritarikunta
 55x55px Islannin Haukan ritarikunta (perustaja, 1921)

 Ulkomaalaiset 

 55x55px Valkoisen leijonan ritarikunta ketjulla (Tšekkoslovakia, 1933)
 55x55px Vapaudenristin 1. luokka sotilasjohtamisesta (Viro, 1925)
 55x55px Mustan kotkan ritarikunnan ritari (Saksa, 1890)
 55x55px Unkarin kuningaskunnan ansioritarikunta ketjulla (Unkari, 1940)
 55x55px Pyhimmän ilmoituksen ylimmän ritarikunnan ritari (Italia, 1910)
 55x55px Pyhän Olavin ritarikunnan suurristi (Norja)
 55x55px Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (Espanja, 1901)
 55x55px Kaarle III:n ritarikunnan suurristi (Espanja, 1902)
 55x55px Serafiimiritarikunnan ritari (Ruotsi, 1888)
 55x55px Kuninkaallinen Kaarle XIII:n ritarikunnan ritari (Ruotsi, 1912)
 55x55px Kuninkaallisen viktorialaisritarikunnan kunniasuurristi (Yhdistynyt kuningaskunta)
 55x55px Bathin ritarikunnan kunniasuurristi (Yhdistynyt kuningaskunta)
 55x55px Valkoisen Ruusun ritarikunta ketjulla (Suomi, 1919)
 55x55px Chilen ansioritarikunta ketjulla (Chile)
 55x55px Boyacá-ritarikunnan erityissuurristi (Kolumbia)
 55x55px Leopoldin ritarikunnan suurristi (Belgia)
 55x55px Pyhän Hubertuksen ritarikunnan ritari (Baijeri)
 55x55px Aarnikotkan ritarikunnan kunniaristi (Mecklenburg)
 55x55px Vendien kruunun ritarikunnan suurristi kultakruunulla (Mecklenburg)
 55x55px Pietari Fredrik Ludvigin ritarikunnan suurristi kruunulla (Oldenburg)
 55x55px Valkoisen haukan ritarikunnan suurristi (Saksin herttuakunnat, 1897)
 55x55px Vapahtajan ritarikunnan suurristi (Kreikka)
 55x55px Pyhien Yrjön ja Konstantinuksen ritarikunnan suurristi (Kreikka)
 55x55px Pahlavin ritarikunta ketjulla (Iran)
 55x55px Krysanteemiritarikunta ketjulla (Japani)
 55x55px Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat)
 55x55px Pyhän Kaarlen ritarikunnan suurristi (Monaco)
 55x55px Valkoisen Kotkan ritarikunnan ritari (Puola, 1923)
 55x55px Perun auringon ritarikunnan suurristi timanteilla (Peru)
 55x55px Kaarle I:n ritarikunnan suurristi (Romania)
 55x55px Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Valkoisen kotkan ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Pyhän Annan ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
 55x55px Pyhän Stanislauksen ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
 55x55px Pyhän Vladimirin ritarikunnan 4. luokka (Venäjä)
 55x55px Karađorđen tähden ritarikunnan suurristi (Serbia)
 55x55px Chakri-dynastian ritarikunnan ritari (Siam, 1897)
 55x55px Vapauttajan ritarikunta ketjulla (Venezuela)
 55x55px Kuninkaallinen viktorialaisketju (Yhdistynyt kuningaskunta)
 55x55px Kunnialegioonan suurristi (Ranska)
 55x55px Haakon VII vuosien 1905–1930 juhlamitali (Norja)
 55x55px Itävallan tasavallan kunniamitalin suurristi (Itävalta)
Lähde:

 Galleria 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Tanskan kuninkaat
Luokka:Islannin kuninkaat
Luokka:Vuonna 1870 syntyneet
Luokka:Vuonna 1947 kuolleet