Osmo Jussila

Osmo Tapio Jussila (14. maaliskuuta 1938 Haukipudas – 15. maaliskuuta 2019 Espoo)Matti Klinge: Osmo Jussila 1938–2019 (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 1.4.2019. Viitattu 1.4.2019.Jussilan kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 28.4.2019, s. C 11. oli suomalainen poliittisen historian tutkija ja professori.

Osmo Jussila syntyi opettajien Jouko Kalervo Jussila ja Elli Elisabeth Rajanen perheeseen. Matematiikan professori Olli Jussila on hänen veljensä. 

Tutkijana Olli Jussila erikoistui Suomen ja Venäjän sekä Suomen ja Neuvostoliiton suhteisiin ja Suomen autonomian ajan historiaan, erityisesti hallintohistoriaan. Hän toimi Helsingin yliopiston poliittisen historian apulaisprofessorina vuosina 1980–1983 ja professorina 1983–2001. Jussilan mukaan historiaa on kirjoitettava menneisyydestä nykyaikaan, ei deterministisesti myöhemmän ajan kurkistusikkunasta, esimerkiksi Suomen itsenäisyydestä tarkastellen. Hän kirjoitti useita kirjoja, jotka käsittelevät aikaa Suomen suuriruhtinaskunnasta sotien jälkeiseen jälleenrakentamiseen.

 Tutkimukset ja ura 

Teoksissaan Venäläinen Suomi ja Terijoen hallitus Jussila osoitti, että Venäjän suhtautuminen Suomeen vastasi sen suhtautumista muihin reuna-alueisiin ja naapurimaihin. Terijoen hallituksen muodostaminen noudatti mallia, jota käytettiin, kun Neuvostoliittoon pyrittiin liittämään uusia alueita. Teoksessaan Suomen tie 1944–1948 Jussila piti arveluja kommunistien vallankaappaussuunnitelmasta niin sanottuina vaaran vuosina arkistolöytöjen perusteella liioiteltuina. 

Teoksessa Suomen poliittinen historia 1809–1995 Jussila yhdessä Jukka Nevakiven ja Seppo Hentilän kanssa tiivistää Suomen poliittisen historian yleisesityksen. Teos on käännetty yhdelletoista kielelle. 

Suomen hallintohistoriaan Jussila laati ministerivaltiosihteerin ja kenraalikuvernöörin kanslioita käsittelevän luvun. Hallintohistoriallisissa tutkimuksissaan Jussila korosti aatteiden merkitystä historian liikkeelle panevana voimana. Porvoon valtiopäivien aikaan Suomi oli maakunta mutta kehittyi vähitellen valtioksi. Venäjän ja Suomen johtavat virkamiehet ja politiikan toimijat tulkitsivat Suomen autonomista asemaa hyvin eri tavoin. Porvoon valtiopäiviä Jussila käsitteli myös teoksissa Maakunnasta valtioksi ja Suomen historian suuret myytit. Erityisen tarkasti hän on niissä esittänyt näkemyksensä, että ajatus Suomen valtion syntymisestä Porvoon valtiopäivillä olisi rakennettu 1800-luvun lopulla. Tätä Jussilan käsitystä on myöhemmin arvostellut kirjoituksissaan valtiosääntöhistorian dosentti Aki Rasilainen.Kuuluuko autonominen Suomen valtio historiatietoisuuteemme? Historiallinen aikakkauskirja 3/2005 s. 338–348

Jussila valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1988.

 Kunnianosoitukset 
 kehyksetön|55x55px  Ystävyyden kunniamerkki (2009)

 Teoksia 
 Nationalismi ja vallankumous venäläis-suomalaisissa suhteissa 1899–1914. Historiallisia tutkimuksia 110. Suomen Historiallinen Seura, Helsinki 1979.






  (Seppo Hentilän ja Jukka Nevakiven kanssa)


 Lähteet 

Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset historioitsijat
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Vuonna 1938 syntyneet
Luokka:Vuonna 2019 kuolleet