Helsingin kuvataidelukio

Helsingin kuvataidelukio on Helsingissä, Kallion kaupunginosassa Torkkelinmäellä sijaitseva kuvataiteen erikoislukio. Se on Helsingin kaupungin ylläpitämä lukio, ja vuonna 2024 lukiossa oli noin 650 opiskelijaa.

Vuonna 1925 perustetun koulun entiset nimet ovat olleet Helsingin toinen suomalainen lyseo vuosina 1925–1949, Helsingin toinen lyseo vuosina 1950–1977, Torkkelinkadun lukio vuosina 1977–1979, Torkkelin lukio vuosina 1979–1991, ja vuodesta 1991 alkaen nimenä on ollut Helsingin kuvataidelukio. Lukion englanninkielinen nimi on Helsinki Upper Secondary School of Visual Arts. Lukion lempinimi on Torkkeli tai Tossu ja sen opiskelijoita kutsutaan torkkeleiksi tai tossuiksi.

 Kuvataiteen erityistehtävä 
Kesäkuussa 1985 lukiossa alkoi valtioneuvoston päätöksellä kuvataidepainotteiseen opetussuunnitelmaan perustuva erityinen tehtävä. Ennen tätä vuonna 1981 Helsingin kaupunginhallitus oli hyväksynyt lukiolle kuvataidepainotuksen. Opetusministeriö jatkoi lukion kuvataiteen erityistehtävää vuonna 1994.  

Lokakuussa 2017 opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen myönsi valtakunnallisessa erityisen koulutustehtävän lupahaussa Helsingin kuvataidelukiolle kuvataiteen erityistehtävän. Päätös tehtiin Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen arvioinnin ja opetus- ja kulttuuriministeriön työryhmän esityksen pohjalta. Arvioinnissa todetaan, että Helsingin kuvataidelukiolla on erinomaiset edellytykset toteuttaa erityistehtäväänsä, koska sillä on vuosikymmenien vahva kokemus ja erinomainen näyttö aikaisemmasta toiminnastaan.

 Päärakennus ja taidetalo 
Lukio sai oman rakennuksen 1.7.1944 osoitteessa Torkkelinkatu 6. Päärakennuksessa on lukio-oppiaineiden luokkatilojen lisäksi kuvataideluokkia, multimedialuokka, opiskelijoiden työtiloja, aulagalleria, juhla- eli liikuntasali sekä opiskeluhuollon ja hallinnon tiloja. Lukuvuonna 2015–2016 päärakennuksessa tehtiin laaja perusparannus, jolloin päärakennuksen toiminta oli evakossa Mäkipellontien koulurakennuksessa.  

Päärakennuksen lisäksi lukiolla on opetustiloja Kruununhaassa osoitteessa Siltavuorenpenger 10. Rakennuksessa on mm. valokuvauksen ja elokuvauksen erityistilat, grafiikan työpaja ja vedostustila, tekstiilitaiteen kuiva- ja märkätilat, keramiikan työpajat, kuvanveiston ja maalauksen sekä muun opetuksen tiloja. Vuonna 2025 tapahtui muutto entisestä Pengerkadun poliisitalon jugend-kiinteistöstä Siltavuorenpenkereelle. Samaan rakennukseen muuttaa Kallion lukio ja osa sen opetusta vuonna 2026.

Pääsykokeet ja taideopetus

 Pääsykokeet 
+ Sisäänpääsyn alin pisteraja 2000–2025 Vuosi Pisteraja, max 20 pistettä(Kuvataidelinja) Pisteraja, max 20 pistettä(Multimedialinja 1995–2015) 2000–2001   13,80   13,90 2001–2002   13,00   13,40 2002–2003   12,10   11,50 2003–2004   13,60   13,00 2004–2005   13,70   13,90 2005–2006   13,75   13,18 2006–2007   14,30   14,10 2007–2008   13,25   13,58 2008–2009   13,85   14,42 2009–2010   13,50   12,77 2010–2011   13,42   15,08 2011–2012   12,83   14,33 2012–2013   12,58   10,92 2013–2014   13,33   14,75 2014–2015   13,50   15,25 2015–2016   12,67   11,50 2016–2017   13,33   2017–2018   13,67   2018–2019   14,00   2019–2020   14,50   2020–2021   14,50   2021–2022   15,33   2022–2023   15,12   2023–2024   14,33   2024–2025   13,50   2025–2026   12,75  
Syksystä 2025 alkaen lukiossa on yleislinja, jolle haetaan peruskoulun päättötodistuksella. Kaikki kuvataidelinjalle pyrkivät opiskelijat hakevat lukioon pääsykokeilla. Pääsykokeisiin kuuluvat ennakkotehtävä ja paikan päällä julkaistut taidetehtävät. Sisäänpääsypisteet muodostuvat pääsykokeiden taidepisteistä ja peruskoulun päättötodistuksen lukuaineiden keskiarvosta. Peruskoulun lukuaineiden keskiarvo voi olla välillä 7–10. Valituksi tulleiden opiskelijoiden peruskoulun lukuaineiden keskiarvo on yleensä 8–9,5, mutta sisään voi päästä myös 7 keskiarvolla ja erinomaisilla taidepisteillä. 

Lukio on ottanut pääsykokeet käyttöön vuonna 1992. Vuosina 1995–2015 lukiossa oli erillinen pääsykoe multimedialinjalle, mutta vuoden 2016 opetussuunnitelmauudistuksen yhteydessä siitä luovuttiin.

 Taideopetus 
Taidekursseja on lukiossa yli 60 erilaista, ja kuvataidelinjan opiskelijan on opiskeltava lukion aikana vähintään 12 seuraavien kuvataideaineiden kursseja:
 kuvataide
 grafiikka
 keramiikka
 kuvanveisto
 piirustus ja maalaus
 tekstiilitaide
 valokuvaus
 elokuva
 multimedia
 muotoilu ja arkkitehtuuri
 digitaalinen ilmaisu

Opiskelija voi halutessaan suuntautua taideopinnoissaan yhteen polkuun neljästä eri vaihtoehdosta:
Kuvataidepolku (piirustus, maalaus, taidegrafiikka ja kuvanveisto)
Visuaalisen median polku (elokuva, valokuva, kuvankäsittely, taitto)
Muotoilu- ja arkkitehtuuripolku (muotoilu, arkkitehtuuri, tekstiilitaide, keramiikka)
Multimediapolku (interaktiiviset sovellukset, peli- ja web-suunnittelu)

 Lukiodiplomit 
Lukiossa voi suorittaa seuraavat lukiodiplomit:
 kuvataiteen lukiodiplomi,
 median lukiodiplomi,
 käsityön lukiodiplomi ja
 liikunnan lukiodiplomi

 Lukion muu toiminta 
 Vuoden Tossu 
Lukio jakaa vuosittain entiselle opiskelijalleen Vuoden Tossu -kunnianimen. Vuoden Tossu pitää lukiossa juhlaluennon.
 2012: Seppo Koho, Secto Design
 2013: Zaida Bergroth, elokuvaohjaaja
 2014: Anna Tuori, vuoden nuori taiteilija
 2015: Jyri Engeström, sosiaalisen median pioneeri
 2016: Miina Savolainen, voimauttava valokuvaus
 2017: Juho Grönholm ja Samuli Woolston, Ala-arkkitehtitoimiston perustajia, arkkitehteja
2018: Renata Jakowleff, lasitaiteilija
2019: Maria Pusa, matemaatikko
2020: Jenni Toivoniemi, elokuvaohjaaja
2021: Mariska, muusikko ja sanoittaja
2023: Outi Pieski, kuvataiteilija
2024: Ervin Latimer, muotisuunnittelija
2025: Pilvi Takala, kuvataiteilija

 Kestävä kehitys 
2007 lukio aloitti vihreä lippu -ympäristökasvatuksen. Suomen Ympäristökasvatuksen Seura ry on myöntänyt lukiolle pysyvän vihreän lipun 2011 ja kestävän tason vihreän lipun 2013. Vuonna 2010 lukiolle myönnettiin opetus-, kasvatus- ja koulutusalojen OKKA-säätiön kestävän kehityksen sertifikaatti.

 Unesco-koulu 
Lukio on ollut Unesco-koulu vuodesta 1990 alkaen ja kuuluu ASP-kouluverkostoon (entinen nimi Unesco). Helsingin kuvataidelukio julistautui ensimmäisenä lukiona Suomessa syrjinnästä vapaaksi alueeksi.

 Kampusyhteistyö 
Helsingin kuvataidelukio kuuluu samaan kampukseen Kallion lukion, Alppilan lukion ja Helsingin kielilukion kanssa. Helsingin kaupungin lukioiden kampusyhteistyö alkoi 2013, jolloin perustettiin kampusten yhteinen kurssitarjotin. Kuvataidelukiolla oli jo ennen tätä tiivistä yhteistyötä Kallion lukion kanssa. Kampuksen kurssitarjottimen lisäksi opiskelijat voivat valita kursseja Helsingin kaupungin lukioiden yhteiseltä kurssitarjottimelta.

 Kielitarjonta 
A: englanti, ruotsi, ranska, saksa, venäjä 
B1: ruotsi
B2: ranska, saksa
B3: ranska, saksa, venäjä, espanja, italia 
Lisäksi kampustarjottimella ja kaupunkitarjottimella on tarjolla myös muita kieliä, joita lukion opiskelijat voivat opiskella. 

 Historiikki 
Koulu viettää 100-vuotisjuhliaan syksyllä 2025. Koulun vaiheista julkaistaan Torkkeli 100 vuotta -historiikki lokakuussa 2025.

 Lehtori Olga Leikolan muistosäätiö 
Lukion entinen opettaja lehtori Olga Leikola testamenttasi omaisuuttaan tukemaan Helsingin kuvataidelukion matemaattisesti suuntautuneita opiskelijoita. Säätiö jakaa vuosittain stipendejä lukion opiskelijoille.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Helsingin kuvataidelukio
Hetkiä ja kuvakulmia, Helsingin kuvataidelukion verkkolehti

Luokka:Helsingin lukiot
Luokka:Kallio