Viktor Orbán

Viktor Mihály Orbán (s. 31. toukokuuta 1963 Székesfehérvár, Unkari) on unkarilainen poliitikko oikeistolaisesta Fidesz-puolueesta. Orbán on ollut Unkarin pääministeri vuosina 1998–2002 ja jälleen vuodesta 2010 alkaen. Poliittiseksi päämääräkseen Orbán on 2010-luvun mittaan yhä selvemmin nimennyt epäliberaalin ja "kansallismielisen" järjestelmän luomisen; hänen mielestään autoritääriset järjestelmät, kuten Kiinassa ja Venäjällä, toimivat paremmin kuin liberaali demokratia. Marraskuussa 2018 aloittaessaan neljännen pääministerikautensa Orbán julisti, että liberaalin demokratian aika on ohi. Rakentamaansa järjestelmää Orbán on nimittänyt myös kristilliseksi demokratiaksi. Kristillinen demokratia on Orbánin mukaan maahanmuuttovastaista ja monikulttuurisuutta vastustavaa.

Päävastustajikseen Orbán on nimennyt riippumattomat journalistit ja ihmisoikeusryhmät, jotka hänen mukaansa ajavat rahoittajiensa tavoitteita.

 Elämäkerta 
 Tausta 

Orbán syntyi Székesfehérvárissa suhteellisen vaatimattomissa oloissa eläneeseen perheeseen. Vuonna 1973 perhe muutti Felcsútin kylään, jossa Orbánilla edelleen on kakkosasunto. Hänen isänsä Győző Orbán oli koulutukseltaan maatalousteknikko ja laitosinsinööri, äiti Erzsébet Sipos työskenteli ensin kirjanpitäjänä mutta kouluttautui sitten erityisopettajaksi. Győző Orbán nimitettiin 1976 johtotehtävään Gántin kivilouhoksessa, joka myöhemmin, 1990-luvun alussa valtion omaisuutta yksityistettäessä siirtyi hänen yrityksensä omistukseen. 1980-luvulla hän työskenteli kansainvälisen yhteistyösopimuksen pohjalta Libyassa tutkimusinsinöörinä. Valtionpoliisin valvonta-arkistoista paljastuneiden selontekojen mukaan hän oli vakaumuksellinen ja luotettava kommunisti ja puolueen propagandisti. Vuonna 1988 videoidussa keskustelussa Viktor Orbán on kuvannut isäänsä väkivaltaiseksi mieheksi ja lapsuudenkotiaan "kulttuurittomaksi": perheellä ei ollut yhteyksiä perinteiseen talonpoikaiskulttuuriin, ei myöskään työväenluokan perinteisiin eikä porvarilliseen sivistyneistöön.

Viktor Orbán on kertonut olleensa pitkään laiska koululainen, jota kiinnosti ainoastaan jalkapallo. Hän kuitenkin suoriutui lopulta koulunkäynnistään hyvin arvosanoin ja toimi myös koulunsa kommunistisen nuorisoliiton (KISZ) osaston sihteerinä. Koulusta päästyään ja asevelvollisuuden suoritettuaan Orbán opiskeli lakia Eötvös Lorándin yliopistossa Budapestissa ja valmistui 1987. Seuraavat kaksi vuotta hän työskenteli tutkijana elintarvike- ja maatalousministeriössä. Vuonna 1989 Orbán sai Soros-säätiön stipendin ja vietti vuoden Oxfordin yliopistossa opiskellen Pembroke Collegessa. Tämän jälkeen hän on ollut päätoiminen poliitikko.

 Poliittisen uran alku 

Orbán oli perustamassa 30. maaliskuuta 1988 Fidesz-puoluetta (alun perin  ’Nuordemokraattien liitto’, äännetään jokseenkin samoin kuin latinan fidēs ’uskollisuus’). Varsinaisesti poliittiseen julkisuuteen hän nousi, kun hänet Fideszin edustajana kutsuttiin yhdeksi puhujaksi Imre Nagyn uudelleenhautauksen yhteydessä. Tämä tilaisuus, joka järjestettiin 16. kesäkuuta 1989 Sankareiden aukiolla Budapestissa, keräsi valtavan yleisön, ja Orbánin puhe herätti suurta huomiota. Puheessaan Orbán vaati vapaita vaaleja ja neuvostojoukkojen vetäytymistä. Itse asiassa neuvostojoukkojen poisvetämisestä oli tässä vaiheessa jo sovittu, ja ensimmäiset joukko-osastot olivat jo lähteneet Unkarista. Orbánia oli siksi pyydetty jättämään tämä vaatimus pois puheestaan, ettei Neuvostoliitto ärsyyntyisi liikaa, mutta hän ei suostunut.

 Oppositiojohtajana 1990–1998 

Vuonna 1990 hänestä tuli parlamentin jäsen ja Fideszin ryhmän johtaja. Syyskuussa 1992 hänet valittiin Liberal Internationalin varapuheenjohtajaksi Mainzin kokouksessa ja puolueensa johtajaksi toukokuussa 1993. Puolue muuttui kuitenkin liberaalipuolueesta perinteisempään konservatiiviseen oikeistolaiseen suuntaan kansallisoikeiston liittyessä siihen 1994 huonon vaalituloksen jälkeen, ja se muutti nimekseen huhtikuussa 1995 Fidesz – Magyar Polgári Szövetség (‘Fidesz – Unkarin porvarillinen liitto / kansalaisliitto’). Samassa puoluekokouksessa se luopui ”thatcherismista”.

 Ensimmäinen pääministerikausi 1998–2002 

Fidesz-MPP voitti vuoden 1998 vaalit liitossa Demokraattinen foorumi (MDF) -puolueen kanssa, jolloin Orbánista tuli pääministeri. Hallitukseen otettiin mukaan Riippumaton pientilallisten puolue FKGP. Lupausten mukaan hyvinvointivaltion etuja laajennettiin, yliopistojen lukukausimaksut poistettiin ja isyysraha otettiin taas käyttöön. Edellinen hallitus oli lähes suorittanut valtionyhtiöiden yksityistämisen, ja Unkari liittyi Naton jäseneksi maaliskuussa 1999. 

Unkari ei kuitenkaan osallistunut Naton Kosovon operaatioon 1999, vaikka se olikin ainut Nato-maa, jolla oli yhteistä rajaa Jugoslavian kanssa. Opposition ankarasta vastustuksesta huolimatta hallitus ajoi läpi muutoksen, jonka mukaan parlamentti kokoontuisi vain kolmen viikon välein. Tämän nähtiin heikentävän parlamentin mahdollisuuksia valvoa hallituksen toimia. Maaliskuussa korkein oikeus tuomitsi perustuslain vastaiseksi hallituksen yritykset korvata parlamentissa vaadittava 2/3 enemmistö yksinkertaisella enemmistöllä. Orbán jatkoi edelleen yrityksiään luoda Saksan mallin mukainen vahvan kanslerin hallitsema hallintojärjestelmä parlamentaarisen sijaan, johon oli päädytty 1990.

Kaksi Orbánin hallituksen ministeriä erosi yhdysvaltalaisen Lockheed-yhtiön hävittäjäkauppoihin liittyneen lahjonnan vuoksi. Taloudessa inflaatio putosi vuoden 1998 15 prosentista kymmeneen vuonna 1999 ja vain 9,5 prosenttiin vuonna 2000 ja lopulta seitsemään prosenttiin keskuspankin tiukan rahapolitiikan ansiosta. Työttömyys väheni yhdeksästä kuuteen prosenttiin ja reaalipalkat kasvoivat neljässä vuodessa 17 prosenttia. Kaikkiaan Unkarin talous oli Keski-Euroopan parhaimmin kehittyviä.

Fidesz erosi vuonna 2000 Liberal Internationalista ja liittyi konservatiivipuolueiden ja kristillisdemokraattien Euroopan kansanpuolueeseen (EPP). Vuoden 2001 kuluessa paljastui lukuisia poliittisia skandaaleja, jotka johtivat hallituskoalition hajoamiseen. Hallitusta arvosteltiin myös poliittisesta vaikuttamisesta mediaan.

 Oppositiojohtajana 2002–2010 

Vuoden 2002 vaalikamppailusta tuli kovin vuosikymmeneen, ja se jakoi maan kahtia. Orbánin koalitio hävisi MSZP-sosialistipuolueelle, joka liittoutui liberaalien kanssa. Pienviljelijöiden puolue ja äärioikeistolainen MIÉP menettivät kaikki paikkansa. Äänestysvilkkaus oli ennätykselliset 73,5 %. ETYJ arvosteli valtion mediaa Fideszin puolelle asettumisesta.

Orbán oli vuodet 2002–2010 opposition johtajana. Vuoden 2006 vaaleissa hän ei onnistunut saamaan voittoa, mikä asetti jatkon puoluejohtajana harkinnan alle.

Orbánin johtama Fidesz johti syksyllä 2006 pääministeri Ferenc Gyurcsányn vastaisia protesteja, kun Gyurcsány tunnusti suljetussa kokouksessa valehdelleensa äänestäjille. Hallitusta vastaan syntyi väkivaltaisiksi yltyneitä katumielenosoituksia. Edelleen hallituksen asemaa heikensi vuoden 2008 finanssikriisi. Kansainvälinen valuuttarahasto vaati ylivelkaantuneelta Unkarilta kovempaa talouskuria. Vasemmisto-keskustalainen hallitus oli kasvattanut julkisen sektorin kokoa ja valtio oli velkaantunut; vuonna 2009 72 prosenttia unkarilaisista katsoi, että he olivat voineet paremmin kommunistihallinnon alaisuudessa. Talouskriisin koettelemiin kansalaisiin vetosi Fideszin vaatimus hallituksen säätämien terveyskeskusmaksujen sekä yliopistojen lukukausimaksujen poistamisesta; tästä Fidesz käynnisti kansalaisaloitteen maaliskuussa 2008 kansanäänestyksen järjestämiseksi.Budapesttimes.hu. 

Toukokuussa 2009 Orbán sanoi naapurimaista valittavien unkarilaisten edustajien edustavan Unkarin kansakuntaa Brysselissä. Orbánin kommenttien mukaan kansalaisuus ei ole tulevaisuudessa niin tärkeää kuin kansallisuus.

 Pääministerinä 2010– 

Vuoden 2010 vaaleissa Fidesz sai murskavoiton, ja näin Orbánista tuli uudelleen pääministeri. Puolueen saavuttamalla 2/3:n enemmistöllä se kykeni muuttamaan yksin maan perustuslakia.

Uusi hallitus aloitti työskentelyn heti ennen varsinaista virkaanastumistaan ja toi parlamentille lain, joka myönsi kaksoiskansalaisuuden Unkarin naapurimaiden unkarilaisvähemmistölle.

Vuoden 2011 alussa, Unkarin EU-puheenjohtajuuden alkaessa, tuli voimaan uusi tiukka medialaki, joka antoi viestintävirastolle ja medianeuvostolle oikeuden valvoa sanomalehtiä ja sähköistä mediaa sekä asettaa rajoituksia ja rangaista loukkaavaksi katsotusta sisällöstä ja poliittisen tasapuolisuuden puutteesta. Lakia arvostelivat oppositio, ETYJ, Amnesty International ja riippumaton media sekä monet ulkomaat.

Hallitus jätti huomiotta Euroopan komission vaatimukset budjettialijäämätavoitteista ja ryhtyi toimiin talouskriisiä vastaan kansallistamalla maan yksityisen eläkerahaston sekä laskemalla keskuspankin johtajien palkkoja.

Unkarin parlamentti hyväksyi 18. huhtikuuta 2011 uuden Fideszin kirjoittaman perustuslain. Siinä korostetaan Unkarin kristillisiä juuria ja rajoitetaan valtion lainan määrää. Perustuslain mukaan kolmejäseninen budjettikomissio voi hajottaa parlamentin, jos se ei suostu hyväksymään perustuslain mukaista talousarviota. Oikeuslaitosta valvomaan perustetaan uusi instituutio, jonka johtajan nimittää parlamentti. Perustuslakituomioistuin menettää lain myötä valtaansa.

Vaalivoittonsa ja superenemmistönsä Fidesz on uusinut vuosien 2014, 2018 ja 2022 vaaleissa, ja Orbánin asema pääministerinä näyttää vankkumattoman lujalta. Kolmissa viime vaaleissa Fideszin ja sen koalitiokumppanin, kristillisdemokraattisen KDNP-puolueen vaaliliittoa on äänestänyt noin puolet äänestäjistä. Vaalimatematiikka ja vaalipiirijako ovat antaneet Fidesz-KDNP:lle kahden kolmasosan enemmistön parlamenttiin.

Orbánin kaudella suhteet Israeliin ovat lähentyneet. Orbánin hallitus on jatkuvasti julistanut nollatoleranssia antisemitismin suhteen, ja Unkari on isännöinyt Juutalaisten maailmankongressin plenaarikokousta vuonna 2013.

Maaliskuussa 2020 parlamentti antoi koronaviruspandemian johdosta Orbánille määräämättömäksi ajaksi poikkeusvaltuudet johtaa maata asetuksilla.

Sekä vuoden 2022 vaaleissa että sittemminkin Orbán on korostanut toisaalta rauhaa (Unkarin pitämistä Venäjän ja Ukrainan sodan ulkopuolella, asetoimituksista kieltäytymistä sekä neuvotteluratkaisuun pyrkimistä Venäjän ja Ukrainan kesken), toisaalta edullisen energiansaannin turvaamista, mikä Unkarissa perustuu paljolti yhteistyöhön Venäjän kanssa. Sekä tammikuussa 2023 amerikkalaisille lehtimiehille puhuessaan että kesäkuussa 2023 saksalaiselle BILD-lehdelle antamassaan haastattelussa Orbán on kertonut pitävänsä Venäjän voittoa väistämättömänä. Putinin uudelleenvalinnan jälkeen maaliskuussa 2024 Orbán onnitteli Putinia kirjeitse, kertoi iloitsevansa Unkarin ja Venäjän keskinäiseen kunnioitukseen perustuvasta yhteistyöstä ja vakuutti Unkarin olevan valmis yhteistyön tehostamiseen.

Fidesz-puolueen johtajanvaaleissa ei Orbánilla ole ollut käytännössä yhtään kilpailijaa. Viimeksi hänet valittiin puolueen johtoon ainoana ehdokkaana yksimielisesti marraskuussa 2023, jolloin hän vakuutti, että sekä hänellä itsellään että hänen hallituksellaan riittää vielä voimia jatkaa. Vuoden 2018 vaalien jälkeen Orbán oli sanonut aikovansa jatkaa puoluejohtajana ja pääministerinä vuoteen 2030, mutta syyskuussa 2023 ns. Kötcsen piknikin eli puolueen sisäpiirin vuosittaisen suljetun kokoontumisen yhteydessä pitämässään puheessa hän koronapandemiaan vedoten pidensi tätä määräaikaa ja kertoi aikovansa hallita vuoteen 2034 saakka. Seuraava puolueen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien vaali olisi pitänyt järjestää viimeistään marraskuussa 2025, mutta se siirrettiin järjestettäväksi kevään 2026 parlamenttivaalien jälkeen.

 Arvostelua ja syytöksiä 

 Demokratian ja oikeusvaltion tila 
Muissa EU-maissa Orbán on joutunut ankaran arvostelun kohteeksi demokratiaa jäytävien uudistusten vuoksi; Orbánin lähes yksinvaltaisen johtoaseman vuoksi Unkarin poliittisten kehitysten kritiikki kohdistuu usein nimenomaisesti häneen, oli kohteena sitten uusi perustuslaki, jonka katsotaan olevan EU-sääntöjen vastainen, tai ihmisoikeusjärjestöjen tai riippumattoman median hätyyttäminen. 

Orbánin itsestäänselvä johtoasema puolueessaan ja hallituksessaan ja hänen kiihkeä suosionsa omien kannattajien keskuudessa ovat opposition mielestä huolestuttava merkki henkilökultista, jota toisinaan verrataan sosialisminaikaisten johtajien, Mátyás Rákosin tai János Kádárin yksinvaltiuteen. Taitavasti sekä kansanmiehenä että kansanjohtajana esiintyvän Orbánin ympärille onkin rakennettu tai rakentunut samantapaisia kultti-ilmiöitä kuin sankariurheilijoiden tai historian merkkihenkilöiden. 

Orbánin Fidesz-puolueen voittamia vaaleja on arvosteltu: vaikka varsinaista vaalitulosten manipulointia ei ole pystytty osoittamaan, naapurimaiden etnisten unkarilaisten kirjeäänestysmahdollisuuden on epäilty mahdollistavan väärinkäytöksiä, ja erityisesti vaalikampanjoinnissa Fideszin asema on ollut suhteettoman vahva, koska hallituksen kontrollissa on suuri osa perinteistä mediaa. Vaalien jälkeen mediassa on liikkunut tietoja äänten ostamisesta, painostuksesta ja pelottelusta esimerkiksi pienten paikkakuntien köyhien äänestäjien osalta.

Unkarin oppositio vastusti Orbánin maaliskuussa 2020 parlamentilta saamia poikkeusvaltuuksia siksi, koska niillä ei ole määräaikaa, vaan Orbánin hallitus saa itse päättää niiden kestosta.

 Syytökset rasismista ja antisemitismistä 
Unkarin hallitus on jatkuvasti julistanut nollatoleranssia antisemitismin suhteen ja vaalinut hyviä suhteita Netanjahun Israeliin. Samaan aikaan Orbánin Unkari on rehabilitoinut ja nostanut kunniaan tunnettuja antisemitistejä ja 1900-luvun juutalaisvainojen myötävaikuttajia, ja holokaustin muistopolitiikassa kaikki syyllisyys Unkarin juutalaisten joukkotuhoon pyritään siirtämään saksalaisten miehittäjien niskoille, unohtaen monien unkarilaisten aktiivinen osallisuus. Unkarilaistaustaisen yhdysvaltalaisen miljardöörin George Sorosin sekä nyttemmin myös hänen poikansa Alexin henkilöä ja kuvaa on käytetty Orbánin hallituksen propagandakampanjoissa tavalla, jossa monet ovat nähneet selviä antisemitistisiä viittauksia. 

Orbánin retoriikka on avoimen maahanmuutto- ja maahanmuuttajavastaista. Hän on puheissaan viitannut väestönvaihtoteoriaan ja ennakoinut suurta kristityn ja islamilaisen sivilisaation yhteenottoa. Islamin kuvaaminen uhkana on mielenkiintoisessa ristiriidassa siihen, että Orbán on vaalinut läheisiä suhteita myös joihinkin muslimimaihin ja -vallanpitäjiin, ennen kaikkea Turkin Erdoğaniin.

 Korruptiosyytökset 
Orbániin ja hänen lähipiiriinsä on kohdistettu ankaria korruptiosyytöksiä. Oppositiopuolue Együttin vuonna 2016 julkistamien laskelmien mukaan Orbán on itse asiassa, jos lasketaan hänen perheenjäsentensä ja bulvaanien – ennen muuta hänen naapurinsa, entisen kaasuasentajan ja nykyisen suurliikemiehen Lőrinc Mészárosin – hallussa oleva omaisuus, Unkarin rikkain mies; tämän arvion mukaan hänen omaisuutensa olisi tuolloin ollut arvoltaan 205 miljardia forinttia. Orbánin ja hänen perheensä rikastumista on selvitellyt  tutkiva journalisti Krisztina Ferenczi, joka on julkaissut aiheesta kaksi kirjaa (2006 ja 2014); Ferenczin mukaan Orbán perheineen ja lähimpine ystäväpiireineen on vuosien mittaan määrätietoisesti ja johdonmukaisesti kehittänyt järjestelmän, jonka päämääränä on omaisuuden kartuttaminen. Orbánin lähipiiristä on korruptiouutisissa ollut esillä Lőrinc Mészárosin lisäksi erityisesti Orbánin Ráhel-tyttären puoliso István Tiborcz, jonka aiemmin omistama katuvalaistusyhtiö Elios joutui EU:n petoksentorjuntavirasto OLAFin selvitysten kohteeksi väärinkäytös- ja korruptioepäilyjen vuoksi. Helmikuussa 2019 Unkarin hallituksen kerrottiin luopuvan Elioksen kohutun katuvalaistusprojektin EU-tuista, mikä opposition edustajien mielestä merkitsee epäsuoraa väärinkäytöksen tunnustamista. 

Helmi-maaliskuussa 2024 uuden oppositioliikkeen perustajana Orbánin haastajaksi noussut Péter Magyar, Unkarin entisen oikeusministerin Judit Vargan entinen aviomies on ottanut kampanjansa kärjeksi erityisesti Orbánin järjestelmän korruption ja omaisuuden kasautumisen Orbánin lähipiirille: vaarana on hänen mukaansa, että "koko maa on kohta parin perheen omistuksessa". Orbánin perheen ja lähipiirin korruptiota, rikastumista ja ylellistä elämäntyyliä koskeva julkinen keskustelu sai uutta vauhtia helmikuussa 2025 julkaistusta Direkt36-kanavan tutkivien journalistien dokumenttielokuvasta ”Dynastia”, jossa keskityttiin erityisesti Ráhel Orbánin ja István Tiborczin toimintaan ja osoitettiin, miten julkisia varoja ohjataan Orbánin perheelle sopivasti laadittujen lakien, säädösten ja julkisten tarjouskilpailujen avulla. Elokuva sai YouTubessa kolmen päivän aikana kaksi miljoonaa katselukertaa.
pienoiskuva|Elokuussa 2025 Ákos Hadházy järjesti Hatvanpusztan kartanolinnan ulkopuolella mielenosoituksen. Kartanon alue oli suljettu ylimääräisellä aidalla, mutta mielenosoittajat toivat tikapuita ja kuvasivat aluetta niiltä.
2020-luvun mittaan korruptiosyytösten eräänlaiseksi symboliksi nousi Hatvanpusztan kartanolinna Alcsútdobozissa, Orbánin kotiseuduilla. Kartano, jonka Unkarin palatiini, arkkiherttua Joosef perusti mallitilaksi vuoden 1840 tienoilla, on Orbánin isän Győző Orbánin omistuksessa, ja siellä on 2010-luvun lopulta lähtien tehty mittavia jälleenrakennustöitä. Viktor Orbán on kiistänyt kaikki yhteytensä kartanolinnaan, joka hänen mukaansa on hänen isänsä omistama ”keskeneräinen maatalousrakennus”, mutta riippumattoman median ja asiaa tutkineen oppositiopoliitikko Ákos Hadházyn selvitysten mukaan kyseessä on luksuskartano, jossa on majoitus- ja kokoontumistiloja sekä upea, Versaillesia muistuttava puutarha mutta ei merkkiäkään maatalousyrityksen keskuksena toimimisesta. Viktor Orbánin tiedetään järjestäneen kartanossa tapaamisia tärkeiden tukijoidensa kanssa. Ympäristön maat ovat paljolti Lőrinc Mészárosin sekä Viktor Orbánin puolison Anikó Lévain omistuksessa, ja siellä on mm. yksityinen safaripuisto, jossa laiduntaa seeproja ja antilooppeja.

 Suhteet Putinin Venäjään ja kanta Ukrainan sotaan 
Ukrainan sodan yhteydessä Orbánia on jatkuvasti arvosteltu sekä kotimaan oppositiossa että ulkomailla siitä, miten Unkari on jarruttanut ja estänyt EU:n Ukrainaa tukevia toimia ja siten käytännössä tukenut Putinia. Orbánin Unkari on muiden EU- ja Nato-maiden kanssa muodollisesti tuominnut Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan, toimittanut Ukrainaan humanitaarista apua ja tukenut Ukrainasta saapuvia pakolaisia, mutta Orbán on myös kutsunut Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyiä (samoin kuin Brysselin byrokraatteja ja kansainvälistä valtamediaa) vastustajikseen. Lokakuussa 2024 Orbán vieraili Georgiassa heti Venäjä-mielisen valtapuolueen voitettua vaalit ja onnitteli voittajaa siitä, että "Georgiasta ei tullut toista Ukrainaa". Joulukuussa 2025, sanoutuessaan irti EU:n johdon päättämästä uudesta tukipaketista Ukrainalle, Orbán lausui toimittajille, että ei ole edes selvää, kuka on sodan aloittanut eli ”kuka on hyökännyt kenen kimppuun”.   

Orbánin läheisestä suhteesta Putiniin liikkuu julkisuudessa jatkuvasti spekulaatioita, mutta italialais-unkarilaisen historioitsijan ja tietokirjailijan Stefano Bottonin mukaan ns. kompromat-teoriat, joiden mukaan Putinilla olisi hallussaan Orbánista raskauttavaa tietoa, ovat vähemmän todennäköinen selitys, ja paljon olennaisempaa on se, että Venäjän kanssa käydystä kaupasta on Orbánin lähipiiri saanut suurta taloudellista hyötyä.

Perhe ja yksityiselämä
pienoiskuva|Viktor Orbán ja Anikó Lévai vierailulla Azerbaidžanissa 2016
Orbán on naimisissa juristi Anikó Lévain kanssa. Heillä on viisi lasta:Koistinen, Olavi: Euroopan kauhukakara. Helsingin Sanomat 22.1.2012, s. B 1. Ráhel, Gáspár, Sára, Róza ja Flóra. Vuonna 1989 syntynyt esikoistytär Ráhel on opiskellut ja opettanut matkailualaa. Hänellä on matkailuyhteyksiensä lisäksi oma lastentarvikeyritys, ja vuonna 2023 hänet sijoitettiin Forbesin listalla Unkarin kolmanneksi vaikutusvaltaisimmaksi liikenaiseksi.  Ainoa poika Gáspár yritti uraa ammattilaisjalkapalloilijana, mutta se päättyi loukkaantumiseen 2014. Tämän jälkeen Gáspár Orbán kouluttautui juristiksi, koki välillä myös uskonnollisen heräämisen ja toimi vapaakarismaattisen seurakunnan johtajana sekä lähetystehtävissä Ugandassa. Vuonna 2019 hän siirtyi Unkarin armeijan palvelukseen, ja tammikuussa 2024 uutissivusto VSquare paljasti hänen toimivan yhteistyöhankkeessa, jossa Unkarin armeijan 200 miehen vahvuinen osasto lähetetään Tšadiin kehitysyhteistyö- ja terrorintorjuntatehtäviin.

Orbánin isä Győző Orbán ryhtyi järjestelmänvaihdoksen jälkeen yrittäjäksi. Gántin kivilouhos, jonka johtajaksi hänet oli vuonna 1976 nimitetty, siirtyi vuonna 1992 valtion omaisuutta yksityistettäessä hänen yrityksensä omistukseen, ohi paremman tarjouksen tehneen itävaltalaisen yrityksen. Lain mukaan yksityistettävän yrityksen työntekijöillä oli etuosto-oikeus, mutta osto-operaatiossa ja sen rahoittamisessa myötävaikuttivat myös Viktor Orbán ja Fidesz-puolueen johto. Győző Orbánin kaivos- ja kivilouhosyritykset, kuten dolomiittia louhiva ja betonituotteita valmistava Dolomit Kft., ovat toimittaneet materiaaleja useisiin valtion infrastruktuuriprojekteihin ja olleet korruptioepäilysten kohteena.

Viktor Orbánilla on kaksi nuorempaa veljeä, Győző Orbán nuorempi (s. 1965) ja Áron Orbán (s. 1977), jotka ovat toimineet liike-elämässä. Myös heidän yrityksiinsä on kohdistunut korruptioepäilyksiä. Kesäkuussa 2025 riippumaton toimittaja paljasti Áron Orbánilla olevan yhteyksiä rikollisiin piireihin, erityisesti ihmissalakuljetukseen ja työvoiman toimittamiseen Eurooppaan väärennetyillä papereilla.
pienoiskuva|Puskás-akatemian jalkapallostadioni sijaitsee aivan Viktor Orbánin omistaman vapaa-ajan asunnon vieressä.
Viktor Orbán tunnetaan intohimoisena jalkapallon harrastajana, joka teini-iässä haaveili jopa ammattilaisurasta. Monet hänen lähimmistä työ- ja puoluetovereistaan ovat nuorina pelanneet hänen kanssaan samoissa opiskelijajoukkueissa, ja valtaan noustuaan Orbán on voimakkaasti tukenut jalkapalloa mm. rakennuttamalla stadioneja ympäri maata. Hänen kotikylässään Felcsútissa toimii hänen perustamansa, jalkapallolegenda Ferenc Puskásin mukaan nimetty jalkapalloakatemia. Toimittaja Pál Dániel Rényi on kirjoittanut Orbánin ja jalkapallon suhteesta kirjan, jossa hän tuo esille sitä, miten voitontahto, sisu ja pyrkimys vastustajan nujertamiseen ovat leimanneet Orbánia sekä jalkapalloharrastajana että poliitikkona.

 Lähteet 

 Viktor Orbán - Prime Minister of Hungary from 1998 until 2002 (World Science Forum Budapest) 
 Viktor Orban, an assertive Hungarian (The Economist)
 Viktor Orban's 'Transfiguration' or The Making Of A Radical Conservative (RFERL)
 Year in review 2000: Hungary (Encyclopedia Britannica)

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Viktor Orbánin kotisivu. 

Luokka:Puolueiden puheenjohtajat
Luokka:Unkarin pääministerit
Luokka:Vuonna 1963 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Unkarilaiset poliitikot