Tyroksen piiritys

Tyroksen piiritys tapahtui vuonna 332 eaa. Aleksanteri Suuren joukot valtasivat Tyroksen kaupungin seitsemän kuukauden piirityksen jälkeen.Sheppard, s. 163

Lyötyään Persian kuninkaan Dareios III:n Aleksanteri Suuri valtasi Foinikian, mutta Tyros, joka oli eräs mahtavimmista foinikialaisista kaupungeista, ei antautunut ilman taistelua. 

 Tausta 
Issoksen taistelun jälkeen Aleksanteri alkoi valloittaa Foinikian tärkeimpiä kaupunkeja, koska niistä käsin huollettiin Persian laivastoa. Arados, Tripoli, Byblos, Beirut ja Sidon alistuivat nopeasti, mutta Tyros ei antautunut. Aleksanteri loukkaantui tästä, mutta tiesi että Tyros oli vallattava sillä foinikialaisten laivastolla ei olisi tällöin yhtään tukikohtaa, joten sen olisi antauduttava tai tuhouduttava. Kaupungin valtaus aiheutti kuitenkin ongelmia. 

 Tyros 
Tyros oli suurin ja tärkein foinikialainen kaupunki. Sen vanha osa sijaitsi mantereella, kun taas uusi osa oli rakennettu 800 metrin päässä rannikosta olevalle saarelle.Sheppard, s. 154–155 Saarella oli 2 satamaa ja kaupunki oli ympäröity paikoitellen 45 metrin korkuisella muurilla ja siellä oli noin 40 000 asukasta. Naiset ja lapset oli evakuoitu Karthagoon. 

 Piiritys 
Piiritys aloitettiin tammikuussa 332 eaa. Aleksanteri insinööreineen ryhtyivät rakennuttamaan maapengertä kohti kaupunkia ja aluksi työ edistyi helposti, mutta kauempana rannasta oli syvempää ja myrskyt sekä Tyroksen laivojen ammukset alkoivat haitata penkereen rakentajia. Penkereen päähän pystytettiin lopulta kaksi 45 metrin korkuista piiritystornia, jotka oli aseistettu katapulteilla ja suojattu vuodilla. Tyroksen puolustajat torjuivat tämän ensimmäisen rynnäkön polttolaivoilla ja lopulta hajottivat penkereen jäännökset. Tällöin Aleksanteri tajusi olevansa tekemisissä sitkeän vihollisen kanssa ja käski rakentaa uuden suuremman penkereen. Hän ei myöskään voisi vallata Tyrosta ilman laivastoa, joten hän matkusti pohjoiseen ja hankki suuren laivaston mm. Kyproksesta. Paluumatkalla häneen liittyi vielä lisää laivoja, ja lopulta Aleksanterilla oli 223 sotalaivaa komennossaan. Hän matkusti nopeasti Tyrokseen ja saartoi molemmat satamat laivoillaan. Tällä välin oli rakennettu uusi penger, jolle oli sijoitettu uusia piiritystorneja muurinmurtajilla ja katapulteilla. Aleksanteri sijoitti myös laivoihinsa katapultteja ja muurinmurtajia, jotta voisi joka puolelta pommittaa kaupunkia. Tyroksen puolustajat olivat kuitenkin taas valppaina. He pudottivat kivenlohkareita veteen estäen näin laivojen pääsyn muurin lähelle ja ampuivat tulinuolia kohti hyökkääjiä. Aleksanteri toi paikalle laivaston raivaamaan merenalaisia esteitä sekä sotalaivoja suojaamaan niitä. Kaupungista lähetettiin sukeltajia, jotka katkoivat laivojen ankkurikaapelit. Aleksanteri ankkuroi tällöin laivansa rautaketjuilla, joita sukeltajat eivät voisi katkoa.Sheppard s. 158–160

 Läpimurto 
Aleksanteri alkoi testata muurin kestävyyttä muurinmurtajillaan useissa paikoissa, kunnes eräs hänen laivoistaan sai aukon muuriin. Tällöin hän käski laivojen hyökätä rajusti katapulteillaan joka puolelta ja toi paikalle kaksi siltoja ja rynnäkköosastoja kuljettavaa laivaa. Hypaspistit ja falangi pääsivät muurin syntyneestä aukosta sisään ja valtasivat nopeasti Tyroksen. Näin Tyros vallattiin 7 kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen. Kreikkalaiset olivat raivoissaan, koska puolustajat olivat huomiota herättävällä tavalla murhanneet vankinsa.Sheppard, s. 162–163 

Tyroksen kuningas ja joukko foinikkialaisia pyhiinvaeltajia, jotka olivat linnouttautuneet kaupungin temppeliin, säästettiin. Kaupungin valtauksen yhteydessä kuoli noin 6000 henkilöä ja jälkikäteen 2000 kaupunkilaista ristiinnaulittiin. Arviolta 30 000 kaupunkilaista myytiin orjiksi.

Aleksanterin rakennuttamaa maasiltaa ei koskaan purettu, minkä johdosta Tyros ei ole enää saari, vaan niemimaa. 

 Lähteet 


 Viitteet 

Luokka:Antiikin taistelut
Luokka:Piiritykset