Reuver-vaihe

Reuver-vaihe (Reuverian, Reuverien) on Luoteis-Euroopan geologinen ajanjakso, jonka kerrostumat on ajoitettu yläplioseeniin noin 3,44–2,56 miljoonaa vuotta sitten. Alankomaiden Reuver-vaihe vastaa yleisemmin käytettyä plioseenin lopun Piacenza-vaihetta, joka oli noin 3,6–2,6 miljoonaa vuotta sitten. 

Reuver-vaihe on nimetty Maasjoen laaksossa sijaitsevan Alankomaiden kaupungin Reuverin mukaan. Kauden alkuvaiheissa oli hyvin lämmintä. Ilmasto viileni ja vaihteli kaudella huomattavasti. Eräs huomattava viileneminen tapahtui noin 3,3 miljoonaa vuotta sitten. Kauden lopuilla Maa romahti kylmään jääkausitilaan, kun Panamankannaksen nousu muutti merivirtoja ja termohaliinikiertoa.

Juuri ennen Reuver-vaihetta hyvin kostean ilmanalan punapuiden (Sequoia) luonnehtima kasvillisuus väheni Alankomaissa.W.H. Zagwijn, Aspects of Pliocene and Early Pleistocene vegetation in the Netherlands. Lilbosch: Plate X. Kauden lopuilla oli pari kylmää vaihetta, jolloin suosypressit (Taxodium) hävisivät väliaikaisesti ja pyökit (Fagus) ja hemlokit (Tsuga) yleistyivät. Kauden lopussa Maa viileni huomattavasti, ja silloin suosypressit hävisivät Alankomaista


 Reuver-vaihe Alankomaiden Mainwegissä 

Alankomaiden Mainwegin kerrostumissa Reuver-vaiheen loppu on noin 57 metrin syvyydessä.  Reuver-kautta luonnehtivat lämpimänlauhkeat sekametsät mm. punapuut, suosypressit, varjostinkuuset (Sciadopitys), hevoskastanjat (Aesculus), tupelot (Nyssa), hemlokit, siipipähkinät (Pterocarya), hikkorit (Carya),  rohtoparkkipuut (Eucommia) ja pyökit (Fagus).The Pleistocene, Tage Nilsson, s. 130, alkup lähde Zagwijn 1959 Kuusi oli harvinainen koko kauden ajan, lopussa C-vaiheessa näkyy selvä männyn yleistyminen.

Reuver-kauden jako

Kausi jaetaan kolmeen päävaiheeseen A, B ja C. 

Reuver A 3,44–3,0 miljoonaa vuotta sitten. Viileä, viilenevä; kaksi melko kylmää vaihetta, kauden lopussa lämpenevää. . Jonkin verran punapuita, männyt (Pinus) yleisiä.

Reuver B 3,00–2,60 miljoonaa vuotta sitten. Keskimäärin vakaampi kuin Reuver A,  ei niin kylmiä kausia alussa. Lämmin, lopussa viileä ja hieman myöhemmin taas lämmin. Useimmat puut kostean ilmaston puita - tupelot, varjostinkuuset, jalavat (Ulmus) ja ambrapuut (Liquidambar);  punapuut sen sijaan harvinaisia

Reuver B1 –2,76 miljoonaa vuotta sitten.
Reuver B2 2,76–2,66 ,miljoonaa vuotta sitten. Lämpötila romahti hetkeksi, kylmintä noin 2,70–2,68 miljoonaa vuotta sitten, Alankomaissa heinäkuun keskilämpötila noin 10 °C.
Reuver B3 2,66–2,60 miljoonaa vuotta sitten. Lämmintä, Alankomaissa hetken 18 astetta 2,63 miljoonaa vuotta sitten, sen jälkeen liuku kohti jääkautta.
Reuver C 2,60–2,44 tai 2,70/2,60–2,54 (MIS108 eli MISG4/MIS104 – MIS 101) miljoonaa vuotta sitten (sama kuin Esi-Ludham Englannissa), lämpötila romahti kohti jääkautta, kauden alussa Alankomaissa heinäkuussa keskilämpötila 10 °C. Tuli viileää, muttei niin kylmää kuin myöhemmin Pretegelen-kaudella. 2,52 miljoonaa vuotta sitten ensimmäinen suurjäätiköityminen MIS 100 pohjoisella pallonpuoliskolla. Mänty yleisin Alankomaissa

Kylmälle Reuver C:lle osuu Meinweg-savikerrostuma, ja plioseenin ja pleistoseenin rajaksi määritelty Gauss/Matuyama-magneettikausien raja. Netherlands Journal of Geosciences 81 (2): 193–199 (2002)

Reuver-vaihetta edelsi Brunssum-vaihe, joka päättyi Gauss-magneettikauden alkuun, johon ajoittuu Venlon savi. Reuverin alla ovat myös plioseenin Rotton- ja Hauptkies-sarjat. Red Crag -muodostuma itäisessä Etelä-Englannissa osuu Reuverin loppuun, Pretegelenin ja Tegelenin alkuun. Reuverin savimuodostuma syntyi tällä ajalla, samoin Kiezelooliet-muodostuma. Kauteen liittyy muun muassa Englannin Brielle Ground.

Tämän vaiheen jälkeen alkoi nykyisen määritelmän mukaan pleistoseeni, jonka ensi vaihe oli pretegelen-kylmäkausi.

 Lähteet 

Luokka:Neogeenikausi