Kalle Aho

Kalle Aho, vuoteen 1907 Kaarlo Kustaa Brofeldt, (6. heinäkuuta 1865 Lapinlahti – 10. syyskuuta 1936 Kotka) oli Kuopion kauppakoulun (perustettu 1887) ensimmäinen rehtori, johti ensimmäisenä varajohtajan toimessa Suomen Liikemiesten Kauppaopistoa (per. 1898), ja oli vuonna 1897 perustetun Kauppalehden ensimmäinen päätoimittaja. Hän oli myös näytelmäkirjailija. Hän oli vuonna 1893 yksi Kuopion yhteiskoulun lupahakemuksen allekirjoittajista.

Henkilöhistoria
Ahon vanhemmat olivat rovasti Henrik Gustaf Theodor Brofeldt ja Karolina Fredrika Emelie Snellman. Perheeseen kuului myös kaksi muuta poikaa, Pekka ja Juhani Aho, joista ensimmäinen toimitti pitkään Savo-lehteä ja jälkimmäinen oli tunnettu kirjailija. Kalle Aho oli naimisissa Eva Vilhelmina Steniuksen (s. 1870) kanssa 1890–1923. Metsäneuvos Timo Brofeldt oli heidän poikansa. Timo Brofeldtin tytär oli metsänhoitaja, partiojohtaja ja metsäneuvos Kata Jouhki.Jyrki Vesikansa: Menestystarina katkesi kipeästi. Mahtisuvut: Iltalehden erikoislehti 2016, s. 70. Alma Media.70-vuotias. Kaarlo Brofeldt, Helsingin Sanomat, 06.07.1935, nro 177, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 05.07.2025Pääjohtaja Kaarlo Brofeldt 70-vuotias, Aamulehti, 06.07.1935, nro 177, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 05.07.2025

Aho oli koulutukseltaan ylioppilas Kuopion lyseosta  (1884), jonka jälkeen hän jatkoi Raahen Porvari- ja Kauppakouluun (1886). Aho oli valtion stipendiaattina Saksassa ja Itävallassa 1899–1900 tutkimassa kauppaopetusta ja kauppaoppilaitoksia.Kymenlaakson kirjailijat Aho perusti Kuopion kauppakoulun 1887 ja toimi sitten 12 vuotta sen johtajana. Vuosina 1899-1900 hän oli Helsingissä Suomen Liikemiesten Kauppaopiston vakinaisena opettajana ja varajohtajana. Vuonna 1901 Aho muutti takaisin Kuopioon, tullen toiminimi Gust. Raninin perillisten prokuristiksi. Hän osallistui poliittiseen elämään suomalaisen puolueen nuorsuomalaisen suuntauksen edustajana. Hän osallistui passiiviseen vastarintaan, ja siksi kenraalikuvernööri Bobrikov karkotti hänet vuonna 1903 valtiollisiin syihin vedoten. Karkotusajan hän vietti Yhdysvalloissa ja oli mukana siirtolaislehtien teossa toimien Hornborg & Co:n liikkeessä New Yorkissa ja Päivälehti Publishing Co:n johtajana Calumetissa. Suomeen palattuaan 1905 hän oli porvarissäädyssä Kuopion edustaja viimeisillä säätyvaltiopäivillä 1905-06.Harjumäki, 2018, Liite 3 Annikki Harjumäki: Demokratisoitumiskehitys Tampereella, Oulussa ja Kuopiossa porvarissäädyn valtiopäivävaalien kautta tarkasteltuna. Lisensiaattitutkielma, Tampereen yliopisto, 2018.  Viitattu 19.2.2021. Sen jälkeen hän siirtyi politiikasta liike-elämän palvelukseen. Aho työskenteli vuosina 1905–1906 A. Ahlström Osakeyhtiön Tampereen alueen sahojen isännöitsijänä ja sen jälkeen Pohjoismaiden Osakepankin johtokunnan jäsenenä 1907–1916. Vuosina 1916–1936 hän toimi sahateollisuudessa vaikuttaneen Halla-yhtiön toimitusjohtajana Kotkassa. Aho kuului Kuopion ja Helsingin kaupunginvaltuustoihin sekä Kymin kunnanvaltuustoon ja oli Kotkan kauppakamarin edustajana Keskuskauppakamarissa.

 Teokset  
Aho julkaisi näytelmiä ja toimitti yhden tietoteoksen:
 Bertha Brender, näytelmä (esitetty 1892, painamaton)
 Epäilijä, näytelmä (1886)
 Itävallan kauppakouluoloista : esitelmä pidetty lokakuussa 1898. Kansataloudellisen yhdistyksen esitelmiä. Sarja 3, 6. Otava, Kuopio 1899
 Sanomalehtimiehet pikkukaupungissa, näytelmä (esitetty 1889, painamaton)
 Kauppatiedon eri aloilta, tietoteos (Weilin & Göös 1900; toimittanut)

Lähteet

 Kirjallisuutta 

Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomen oppilaitosten rehtorit
Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Kuopion kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1865 syntyneet
Luokka:Vuonna 1936 kuolleet