Moottorivene

Moottorivene on vene, jota liikuttaa moottori potkurin välityksellä. Moottoreita on monenlaisia, mutta yleisimpiä ovat perinteinen perämoottori, sisäperämoottori ja sisämoottori. Perämoottoreita käytetään useimmiten pienissä ja keskikokoisissa veneissä, sisäperämoottoreita yleensä keskikokoisissa matkaveneissä ja sisämoottoreita suuremmissa veneissä.

Perämoottoreiden osalta ovat yleistyneet nelitahtimoottorit, jotka ovat hiljaisempia ja taloudellisempia kuin perinteiset kaksitahtimoottorit. Nelitahtimoottorit eivät myöskään hyydy eivätkä karstoita moottoria koneen käydessä pienillä kierroksilla. Mainittujen ominaisuuksien takia nelitahtimoottorit ovat miellyttävämpiä muun muassa vetouistelussa. Kiihtyvyys on kuitenkin kaksitahtimoottoreita huonompi. Nelitahtiset veneet maksavat noin 30 prosenttia kaksitahtisia enemmän, mutta ovat käytössä jopa 30–50 prosenttia taloudellisempia.

Nykyään markkinoilla on myös sähköperämoottoreita, jolloin polttonestesäiliö ja kaasusäiliöt voidaan korvata kokonaan akuilla. Matkaveneissä sähkö voidaan tuottaa esimerkiksi aurinkopaneeleilla ja tuuligeneraattoreilla, jolloin matkan pituutta rajaa ainoastaan makea vesi ja elintarvikkeet. Ruoanvalmistus hoidetaan tällöin kaasulieden ja -uunin sijaan induktioliedellä ja kiertoilmahöyryuunilla.

 Runko 
Moottoriveneiden rungot voidaan jakaa kolmeen ryhmään: uppoumarunkoisiin, liukuviin ja puoliliukuviin. Uppoumarunkoinen vene on tyypillisesti hidas, liukuvarunkoinen nopea ja puoliliukuva siltä väliltä. 

Uppoumarunkoisen veneen runkoa kannattelee noste, joka syntyy rungon syrjäyttämästä vesimäärästä eli uppoumasta. Tähän ei juurikaan vaikuta veneen nopeus. Uppoumarunkoisen veneen pohjan muoto on yleensä pyöreä, jotta veden virtaus noudattaisi pohjan muotoa sulavasti aiheuttamatta pyörteilyä, joka lisäisi kulkuvastusta. Uppoumarunkoisia veneitä ovat yleensä purjeveneet, soutuveneet ja hitaat moottoriveneet. Uppoumarunkoisen veneen suurin taloudellinen nopeus on runkonopeus. 

Liukuvarunkoista venettä kannattelee voima, joka syntyy, kun veden virtaus osuu veneen pohjaan ja kääntyy pohjan suuntaiseksi. Hitaissa nopeuksissa liukuvarunkoinen vene toimii uppoumarunkoisen veneen tapaan. Liukuvarunkoisen veneen pohja on yleensä suora ja V-kirjaimen muotoinen. V:n kulman jyrkentäminen parantaa veneen kulkua aallokossa, mutta lisää samalla vastusta. Perässä V:n kulma on loivempi, sillä se kohentaa   raskaan perän nostetta. Pohjaan voidaan lisätä nousulistoja, jotka parantavat nostetta kääntämällä veden virtausta. Pohjaan rakennettavien poikittaisten portaiden tarkoitus on ohjata ilmaa pohjan ja veden väliin, sillä ilma hidastaa veneen kulkua vähemmän kuin vesi. Tähän tarkoitukseen on käytetty myös ilmaputkia.

Puoliliukuva runko on edellisten välimuoto tai yhdistelmä. Puoliliukuvan veneen nosteesta suurin osa tulee  staattisesta nosteesta kuten uppoumarunkoisessa veneessä, mutta myös liukuvarunkoiselle veneelle tyypillisen dynaamisen nosteen osuus on merkitsevä. Puoliliukuvalle veneelle ei ole yksiselitteistä määritelmää ja niiden runkomuodot poikkeavat huomattavasti toisistaan. Jotkut puoliliukuvat veneet muistuttavat uppoumarunkoisia veneitä, kun taas toiset puoliliukuvat voisivat suuremmalla moottoriteholla olla täysin liukuvia. Puoliliukuvissa veneissä on usein pitkä köli parantamassa suuntavakavuutta. Joissakin malleissa on nouseva pohjalinja ja pyöreä perä, jotka vähentävät pyörteilyä, mutta heikentävät rungon ominaisuuksia suuremmissa nopeuksissa. Puoliliukuva vene ei ole yhtä taloudellinen uppoumanopeudella kuin uppoumarunkoinen vene. Sen etu on olla liukuvarunkoista taloudellisempi hieman uppoumanopeuden yläpuolella. 

Rungon kategoria voidaan määrittää Frouden luvun avulla. Frouden luvun ollessa alle 0,4 vene on uppoumarunkoinen. Välillä 0,5–1 vene on puoliliukuva. Luvun ollessa yli 1 vene on liukuva. 

 Historia 
Ensimmäisen kaasumoottorilla kulkevan moottoriveneen rakensi Samuel Brown vuonna 1827. Ranskalainen teknikko Étienne Lenoir käytti kehittämäänsä toimivaa polttomoottoria veneessä ensimmäisen kerran vuonna 1860. Saksalainen insinööri Gottlieb Daimler suunnitteli veneeseen sopivan polttomoottorin vuonna 1886.

Suomen ensimmäisen moottoriveneen hankki vuonna 1889 Kotkaan konsuli Bülow. Veneessä oli Englannista tuotettu 16 hevosvoiman kaksisylinterinen Daimler-moottori ja vene saavutti 9 solmun nopeuden.Suomen moottorilehti, 01.03.1936, nro 3, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

 Kulutus 
+Merkki            Malli              Vuosimalli    Hv         Polttoaine    Matkanopeus (nm/h)  Kulutus l/h  Kulutus l/nm  Terhi 4100 -20bensiini18,88,60,46Buster L Special -50bensiini20,814,40,69Flipper630CC -130bensiini24,823,80,96SunAlbatross -100diesel9,29,51,03Sea Ray215 -240bensiini22,229,21,31Finnmaster 7050 -165diesel21,421,71,01Marex3302004420 diesel22552,5

 Terhi 4100, avovene, Suzuki 20hv 2-tahtiperämoottori
 Buster L Special, HT-vene, Yamaha 50hv 4-tahtiperämoottori
 Flipper 630CC, keskikajuuttavene, Honda 130hv 4-tahtiperämoottori
 Sun Albatross, puoliliukuva matkavene, Yanmar 100hv dieselsisämoottori
 Sea Ray 215, DC-tyyppinen retkivene, 240hv bensiinisisäperämoottori
 Finnmaster 7050, liukuva pieni matkavene, 165hv dieselsisäperämoottori

 Merkkejä 
pienoiskuva|Yamarin
Manner-Suomen yleisimmät moottorivenemerkit vuonna 2022: 

 Buster
 Yamarin
 Silver
 Bella
 Terhi
 Flipper
 Suvi
 Faster
 Finnmaster
 AMT

 Fiskari
 Bayliner
 Finnsport
 Marino
 Vator
 Rönnqvist
 Lohi
 TG
 Scantic
 Sea Ray

 MV-Marin
 Sea Star
 Lami
 Sea-Doo
 Hirvas
 Uttern
 Master
 Finnark
 Rais Sport
 Särki 

 Mallimerkinnät 
pienoiskuva|BowriderEri valmistajien veneissä sama kirjainyhdistelmä saattaa tarkoittaa täysin eri asioita. Usein käytetään seuraavia merkintöjä:
 BR – Bow Rider: avovene, jossa on tuulilasi, jonka keskellä on ovi avoimeen keulaan, jossa on istumapaikkoja tuulilasin etupuolella
 HT – Hard Top
 AC – Aft Cabin: takakajuutta
 C tai Cab – Cabin: hytillä varustettu vene
 CC – Center Cabin: keskikajuutta
 Cuddy tai Cuddy Cabin – pieni vene, jossa on yöpymismahdollisuuden tarjoava matala keulakajuutta, useimmiten 5—8 metriä pitkä venepienoiskuva|Daycruiser
 DC – Day Cruiser: Päiväretkivene; pienellä keulakannella ja tuulilasilla varustettu vene, jonka keulassa sijaitseva kajuutta mahdollistaa yöpymisen.
 DC – Dual Console, kaksoispulpetti 
 pienoiskuva|FlybridgeF/FB/Fly – Avoimella yläohjaamolla eli flybridgellä varustettu vene
 F – pieni avovene, joka on varusteltu vakiomallia paremmin kalastuskäyttöön (fishing)
 MC – Mid Cabin eli keskihyttivene
 OB – perämoottoriversio veneestä, josta on saatavilla myös sisäperämoottoriversio
 PH – Pilot House, ajohytillä varustettu vene
 R – ohjauspulpetillinen versio
 SP – styrpulpet, ohjauspulpetti
 W – work tai workboat eli työvene
 WA – walkaround: venemalli, jossa ohjauspulpetti tai ohjaamo voidaan kiertää tavallista leveämpää sivukantta pitkin. Pulpetin sisällä on yleensä tilaa yöpymiseen
Veneiden mallinimissä esiintyvä numero kertoo joskus veneen pituuden, useimmiten jalkoina, metreinä tai millimetreinä. Mittaan on joskus laskettu mukaan pidentäviä osia kuten uimataso.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Air Step Hull by Beneteau: test by BoatTest.com Video esittelee Beneteaun kehittämää ilmapohjaa

Luokka:Veneet