Pasi Jääskeläinen

Pasi (Basilius) JääskeläinenMusiikin salanimiä ja nimimerkkejä  (30. toukokuuta 1869 Haapavesi – 23. tammikuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen laulaja, näyttelijä ja kanteleensoittaja. Jääskeläinen oli Suomen ensimmäisiä kuplettilaulajia. Hän oli mukana ensimmäisessä Helsingissä järjestetyssä levytystilaisuudessa 1904 ja levytti vuosien 1904–1911 aikana kymmeniä levyjä.Ylen Kansallinen äänigalleria 

Jääskeläinen opiskeli Oulun suomalaisessa yksityislukiossa vuosina 1879–1882. Lukkari- ja urkuritutkinnon hän suoritti Oulun lukkarikoulussa vuonna 1887.

Jääskeläinen esitti lähinnä suomalaisia kansanlauluja, mutta myös Oskar Merikannon kappaleita sekä Hj. Nortamon sanoittamia Rauman murteelle tehtyjä lauluja. Jääskeläinen esiintyi myös amerikansuomalaisille Yhdysvalloissa vuonna 1902.Jääskeläinen Pomuksen tietokannassa

Jääskeläinen toimi myös näyttelijänä ja perusti Suomalainen Operetti -nimisen teatteriseurueen. Haapavedelle hän perusti kantelepajan, joka toimi pari vuotta, kunnes se lopetettiin kannattamattomana vuonna 1904http://www.kirjastovirma.fi/henkilogalleria/jaaskelainen_pasi/ . Vuosina 1912–1915 hän julkaisi myös neljä sävyltään kepeää huvi- tai laulunäytelmää.http://oukasrv6.ouka.fi:8003/?dat0=j%E4%E4skel%E4inen&formid=kirre&rppg=50&sort=auth&typ0=86&sesid=1164116306&/

 Jääskeläisen levytyksiä 

Levyillään Jääskeläinen esiintyi pianon säestyksellä, ellei toisin mainita. Levyt ilmestyivät pääosin Gramophone-merkillä, loppupään levyt myös His Master’s Voice -merkillä. Ajankohta ilmaisee äänityssession ajankohdan. Tiedot perustuvat Suomen Äänitearkiston tietokantaan.

 Marraskuu 1904, Helsinki  

 Satu ("Kettu ja jänis")/Humalaisen kotiintulo 
 Vielä niitä honkia... ("Tukkijoella", Oskar Merikanto, Teuvo Pakkala) 
 Tammerkosken sillalla (trad., kanteleen säestyksellä) 
 Merimieslaulu (virolainen sävelmä, kanteleen säestyksellä) 
 Kekrinä (trad.)
 Lypsäjän laulu (trad.) 
 Joen takana (trad.) 
 Kun minä laulaan lähden (trad.)
 Suomalainen runosävelmä (trad.) 
 Tääll' yksinäni laulelen (trad.) 

 Syyskuu 1905, Helsinki  

 Remma ja remma (trad.) 
 Lukkari ja kukko (trad.)
 Varpusen olut (trad.) 
 Kultani (trad.) 
 Oman kullan silmät (trad.) 
 Ja sun hoppati rallallei (trad.)
 Heikki se lähti Heinolasta naimaan (trad., sov. E.Sivori) 
 Murrejuttu (kertomus)
 Häälaulu/Paljo olen maata kulkenut (kanteleen säestyksellä) 
 Olin minä nuori poika (trad.)
 Varpusen olut/Ompa mulla (trad.) 

 1906, Helsinki  

 Minä olen Matti maailmassa (trad.) 
 Minä lähden Ameriikkaan (trad.) 
 Kun tätä Suomenmaata... (trad.)
 Enkä minä ryyppää (trad.) 
 Stiipeli staapeli stom pom pom (Oskar Merikanto, kappale voi olla myös kansanlaulusovitus) 
 Meripoikatte veis (Hj.Nortamo) 
 Kun minä laulaan lähden (trad.)
 Hei henttuni (trad.) - tai syyskuussa 1905http://aanitearkisto.fi/firs/grazo3.htm  
 Rannalla itkijä (trad.) - tai syyskuussa 1905
 Taivas on sininen ja valkoinen (trad.)

 1908, Helsinki  

 Tämän kylän tytöt (trad.)
 Tule ystäväni rantahan (trad.)
 Hei illalla (trad.)
 Nuku nurmen alla (Raitala)
 Ompa mulla kaunis kulta (trad.)

 Elokuu 1909, Kööpenhamina  

 Kahden vaiheilla (Emil Kauppi)
 Tammerkosken sillalla (trad.) 
 Varpunen (A.Poppius) 
 Humalaisen kotiintulo/Satu - tai 1908 Helsingissä
 Piirilaulu (trad.) 
 Merimieslaulu (trad.) 
 Paimenpojan laulu (trad.)
 Renk' Willen naiminen
 Tuulen henki/Viheriän pellon poikki - tai 1908 Helsingissä
 Suomalainen runosävelmä (trad.) - tai 11/1904 Helsingissä
 Kahden vaiheilla (Emil Kauppi) - tai 11/1904 Helsingissä
 tuntematon (Gramophone 2-282301)

 Syyskuu 1910, Helsinki  

 Rauma prankori marss' (Hj.Nortamo) 
 Kyllä minä tiedän
 Paree oliki' (Emil Kauppi) 
 Tukkipoikia tulossa (Emil Kauppi)
 Poika ja tyttö (trad.)
 Kasarmilaulu (trad.)
 Laivakokin rallatus (trad.)

 15. syyskuuta 1911, Helsinki 

 Priki Efrosiina - 1 (Axel Törnudd, san. Hj.Nortamo) 
 Priki Efrosiina - 2 (Axel Törnudd, san. Hj.Nortamo) 
 Jenny
 Aittalaulu (Emil Kauppi)
 Voi niitä aikoja... (Emil Kauppi, sov. Erkki Melartin)
 Vanha juomalaulu (trad.)
 Kotimaani, mukaelma (trad.)
 Heilani kammari (Emil Kauppi, san. I.Calamnius)

 vie Raita-tietokantaan, jossa kappaleesta on mp3-tiedosto.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Kappale Tammerkosken sillalla Pasi Jääskeläisen esittämänä Ylen Elävässä arkistossa Levytys on vuodelta 1904. 
 Kirjasampo.fi: Pasi Jääskeläinen
 Kanteleen soiton alkeita digitoituna kirjastot.fi:ssä
 Pasi Jääskeläisen esittämiä kappaleita Raita-tietokannassa (mp3)
 Pasi Jääskeläinen 50-vuotias, Suomen Kuvalehti 31.05.1919, nro 22, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset kanteleensoittajat
Luokka:Suomalaiset laulajat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät
Luokka:Suomalaiset kuplettilaulajat
Luokka:Vuonna 1869 syntyneet
Luokka:Vuonna 1920 kuolleet