Kyminlinna

Kyminlinna () on Kotkassa Hovinsaaren pohjoisosassa Kyminlinnan kaupunginosassa sijaitseva linnoitus. Kyminlinna kuuluu osana venäläisten Kustaa III:n sodan jälkeen rakennuttamaan Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmään. Linnoitus muodosti Ruotsinsalmen merilinnoituksen kanssa kaksoislinnoituksen ja sen pohjoisen osan, jonka tarkoituksena oli torjua hyökkäykset rannikkoa pitkin maitse Kuninkaantien suuntaisesti.

Kyminlinna on viisikulmainen ja halkaisijaltaan noin 800 metriä oleva kaponieerilinnoitus. Linnoituksen kokonaispinta-ala on noin 74 hehtaaria ja se käsittää suuren osan Kyminlinnan kaupunginosasta. Linnoitusta ympäröivät keskeneräiset vallihaudat, jotka toimivat osana linnoituksen kuivattamiseksi tarkoitettua ojaverkostoa. Tästä huolimatta linnoituksen sisällä on lampi. Kyminlinnan itäosien varustuksien halki kulkee vuonna 1890 valmistunut Kotkan rata ja 1900-luvun alussa rakennettu Kymintie. Valtatie 7 leikkaa linnoituksen eteläosien ulkovarustuksia. Alueella on 23 rakennusta, joista suurin osa on ollut Suomen puolustusvoimien poistumisen jälkeen tyhjillään.

Kyminlinna kuuluu Museoviraston luokittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Alueen omistaa nykyisin Senaatti-kiinteistöt.

 Historia 

Ensimmäinen Kyminlinnan paikalle rakennettu linnoitus oli vuosina 1791–1795 rakennettu muutamia satoja metrejä halkaisijaltaan oleva bastionilinnoitus. Linnoituksen rakennustöiden valvojana toimi aluksi venäläinen marsalkka Aleksandr Suvorov. Suvorovin jälkeen töitä johti hollantilaissyntyinen kenraali Jan Peter van Suchtelen. Tämä niin sanottu Suvorovin linnoitus purettiin uuden, kuusi kertaa suuremman Kyminlinnan tieltä, joka rakennettiin vuosina 1803–1808. Suchtelen toimi myös uuden linnoituksen rakennustöiden valvojana ja suunnittelijana. Linnoitus ei ollut täysin valmistunut Suomen sotaan mennessä ja menetti sen jälkeen sotilaallisen merkityksensä Venäjän ja Ruotsin rajan siirryttyä Kymijoelta Tornionjokeen. Kyminlinna ei joutunut sotatoimien kohteeksi Krimin sodan aikana, jolloin Ruotsinsalmen merilinnoitukset tuhottiin. 

Suomen sisällissodan aikana Kyminlinna toimi punakaartin koulutuskeskuksena. Sisällissodassa 9. huhtikuuta 1918 Kyminlinnassa käytiin linnoituksen historian ainoa todellinen taistelu. Siinä saksalainen joukko-osasto hyökkäsi linnoituksessa olevia punakaartilaisia vastaan. Kyminlinnan taistelussa kaatui yhteensä parikymmentä miestä, muun muassa saksalainen sotilas, joka on haudattu Kotkan vanhalle hautausmaalle nimellä Willy Heinz merkittyyn hautaan. Willy Heinzista on Veikko Lavi tehnyt laulun.

1920–1930-luvuilla Kyminlinna toimi inkeriläisten pakolaisten leirinä. Linnoitus on toiminut myös sotavankien kokoomaleirinä, kulkutautisairaalan keuhkotautiosastona ja suojeluskuntien ampumaratana. Kyminlinna oli Suomen puolustusvoimien käytössä vuosina 1939–2005. Muun muassa silloinen Merivoimien Keskusvarikko 2 toimi Kyminlinnassa. Viimeisin joukkoyksikkö oli Kotkan Rannikkoalueen (KotRA) Koulutuspatteri.

Aamulla 2. heinäkuuta 1978 vartiossa ollut varusmies sytytti tuleen varuskunnassa olleen ammusvaraston, joka räjähti. Tapaus ei aiheuttanut henkilövahinkoja.

 Nykytila 
Eduskunta hyväksyi täysistunnossa 24. kesäkuuta vuoden 2024 toisen lisätalousarvion valtiovarainvaliokunnan mietinnön mukaisesti. Päätös antaa Senaatti-kiinteistöille mahdollisuuden linnoituksen luovuttamiseksi pois valtiolta ja avaa uudenlaisen mahdollisuuden Kyminlinnan alueen tulevaisuuden suunnitteluun ja kehittämiseen uusien julkisen sektorin toimijoiden kuten Kotkan kaupungin kanssa tai yksityisten tahojen kanssa. Myös julkisen ja yksityisen rahan yhdistävän säätiön perustaminen alueen omistamiseksi ja ylläpitämiseksi on nyt mahdollista. Senaatti-kiinteistöt lähestyy aluksi Kotkan kaupunkia. Osia alueesta on ollut myynnissä jo aiemmin, mutta nyt kyseessä on koko linnoitusalueen myynti.

Lähteet
Kyminlinnan verkkosivut
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt/Kyminlinnan maalinnoitus 
http://www.ymparisto.fi
http://kulttuuriymparisto.nba.fi 

 Viitteet 

Aiheesta muualla

  Missä kodittomat heimopakolaiset ovat löytäneet turvapaikan. Kappale Karjalaa ja Inkeriä sammaloituneiden kivimuurien sisäpuolella, Aamulehti, 05.05.1935, nro 119, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Palanen Karjalaa ja Inkeriä entisessä venäläisessä linnassa, Suomen Kuvalehti, 25.05.1935, nro 21, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Kappale Karjalaa ja Inkeriä. Rauhanaikainen sotapakolaisleiri nykyaikaisen teollisuuskaupungin liepeillä, Seura, 27.04.1938, nro 17, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Alueen vanha kartta v.1816 jossa mm. kalmisto joka on nykyisen asutuksen keskellä Kotkan Hovilan kaupunginosassa
Kyminlinnan linnoituksen rakennuspiirustukset Kansallisarkisto
Kyminlinnan linnoituksen rakennuspiirustukset Dicihakemisto 
Kyminlinnan historiaa Laatinut Teemu Leivo

Luokka:Kotkan linnoitukset
Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat