Kokkolan satama

Kokkolan satama (, , LOCODE: FI KOK) on Kokkolan kaupungissa, Ykspihlajan kaupunginosassa sijaitseva, Pohjanmaan suurin ja Suomen vilkkaimpiin kuuluva satama. Satama-alue jakautuu kolmeen osaan: kantasatamaan, Hopeakiven satamaan ja syväsatamaan. Vuonna 2014 sataman kokonaisliikennemäärä oli 8,6 miljoonaa tonnia.http://www.portofkokkola.fi/ennatysvuoden-taustalla-pitkajanteinen-kehitystyo/  Sataman välittömässä läheisyydessä sijaitsee Kokkolan suurteollisuusalue (KIP, Kokkola Industrial Park).http://www.portofkokkola.fi/

 Historia 
Kokkolan satamaa käyttänyt vuosittainen tonnisto oli Suomen suurin vuosina 1800–1834.

Toukokuussa 1973 satamassa sattunut öljyvarastopalo oli Suomen siihen asti tuhoisin tulipalo.

Syväsataman alueelle valmistui keväällä 2003 Kokkolan tuulipuisto, jossa oli kaksi 1 MW:n tuulivoimalaa. Tuulipuistoa suunniteltiin laajennettavan neljällä 3 MW:n  tuulivoimalalla. Teollisuusalueelle vahvistettiin tuulivoiman lisärakentamisen salliva vaiheyleiskaava vuonna 2012. Tuulipuisto todettiin kuitenkin kannattamattomaksi vuonna 2015, jolloin niiden rakennuttaja PVO Innopower ilmoitti, että tuulipuisto puretaan.

Vuoden 2015 alussa satama muuttui liikelaitoksesta osakeyhtiöksi.http://www.portofkokkola.fi/satama-muuttui-liike-laitoksesta-osakeyhtioksi/ 

 Sataman osat 
 Syväsatama 
pienoiskuva|Kokkolan syväsatama.

Syväsataman rakennustyöt alkoivat 1980-luvun alkupuolella, ja aluetta kehitettiin voimakkaasti seuraavan vuosikymmenen aikana. Irtotavaraliikenteeseen erikoistuneen syväsataman vuosikapasiteetti on noin 5 miljoonaa tonnia. Satamassa olevat 40 tonnin nosturit ja kuljetinjärjestelmät mahdollistavat 40 000 tonnin lastaus- ja purkutehon vuorokaudessa. Syväsatamaan johtaa 13 metriä syvä, vuonna 2000 valmistunut laivaväylä.http://www.portofkokkola.fi/historia/suomi/kehitys.html Vuonna 2018 aloitettiin hanke, jossa väylän syvyys kasvatetaan 14,0 metrin kulkusyvyyden vaatimusten mukaiseksi ja Syväsataman satama-allas ja laiturirakenne syvennetään 14 metrin kulkusyvyiseksi. Hankkeen on tarkoitus valmistua vuoden 2020 aikana. Hankkeen toteuttavat yhteistyössä Väylävirasto ja Kokkolan Satama Oy ja sen yhteiskustannukseksi on arvioitu 63 miljoonaa euroa, josta 35 miljoonaa euroa on varattu väylän syventämiseen, 10 miljoonaa euroa sataman syventämiseen ja 18 miljoonaa euroa Kokkolan Sataman hankkeeseen liittyvien hankintoihin.

Laituripaikoista syvimmät ovat yhdessä 650-metrisen laiturialueen muodostavat paikat 10–12, joiden syväys on 13,0 metriä. Laituri 7 on öljyn ja öljytuotteiden käsittelyyn tarkoitettu, enintään 140-metristen ja syväykseltään 9,5-metristen alusten käyttöön.

 Hopeakiven satama 

Hopeakiven satama on melko äskettäin aivan syväsataman eteläpuolelle valmistunut laiturialue. Siinä on 160 metriä pitkä 9,5 metrin syväyksen laituripaikka ja 150-metrinen 11,0 metrin syväyksen laituripaikka.

 Kantasatama  
pienoiskuva|Kokkolan kantasataman katettu joka sään terminaali. 

Kantasatamassa on viisi laituripaikkaa. Paikat 1–2 muodostavat yhdessä 323 metriä pitkän alueen 9,5 metrin syväyksellä. Laituri 4:ssä on joka sään terminaali enintään 122 metriä pitkille ja 8,3 metrin syväyksen aluksille. Ulkoisesti se on noin 130 metriä pitkä katettu terminaalirakennus (AWT), johon purkava tai lastaava laiva voi ajaa sisälle. Tällöin lasti ei lastauksen aikana altistu sään vaikutuksille. Laituri 5 on 83-metrinen kemikaaliterminaali syväykseltään enintään 9,5 metrin aluksille.

Erityisesti kappaletavaran käsittelyyn erikoistunut kantasatama aidattiin vuosituhannen alun jälkeen EU:n terrorismin vastaisen direktiivin mukaisesti.

 Rahtimäärä 

Kokkolan sataman kauttakulkevan tavaraliikenteen rakenteessa näkyy Kokkolan kaupungin ja laajemmankin alueen metalli-, kemian- ja kaivosteollisuuden vaikutus. Esimerkiksi vuoden 2011 ulkomaan tavaraliikenteen tuonnin suurimpia rahtieriä ovat teollisuuden raaka-aineina käytetyt tavararyhmät eli malmit ja rikasteet, raakamineraalit ja sementit sekä kemikaalit. Ulkomaan viennistä ylivoimaisesti suurin tavararyhmä oli malmeja ja rikasteita (4,4 / 5,3 miljoonasta tonnista).

Kokkolan satamasta viedään maailmalle venäläistä rautamalmia. Kostamuksesta saapuu Ykspihlajan ratapihalle Kokkolan satamaan 3–4 junaa vuorokaudessa ja kussakin junassa on 60 vaunua täynnä rautamalmia.http://yle.fi/uutiset/venalaismalmin_kuljetuksesta_ennatyssopimus_kokkolaan/6913903 Suurin koskaan Perämerellä käynyt alus oli vuonna 2013 Kokkolan satamassa käynyt Navios Lumen, johon lastattiin rautapellettejä. Satamassa alus lastattiin 13 metriin sataman syvyyden vuoksi ja topattiin ulkona satamasta 14,6 metriin.http://yle.fi/uutiset/suurin_peramerella_kaynyt_alus_lipui_onnistuneesti_kokkolaan/6794562

Rahtimäärältään vuosi 2014 oli sataman ennätysvuosi. Aluskäyntejä oli tuolloin yhteenä 588.Member ports - Kokkola - Additional information Satamaliitto, finnports.fi, viitattu 25.8.2015 

Kokkolan sataman vuosittainen rahtimäärä:
vuosi2003200420052006200720082009201020112012201320141-6/2015yhteensä milj. tonnia 3,03,54,15,34,85,75,56,37,97,47,88,62,5 (*)
(*) Alkuvuoden 2015 tilastossa on vain ulkomaanliikenne, joka oli pienentynyt runsas 30 prosenttia edellisvuodesta. Kotimaan rahti tulee tämän lisäksi.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Kokkolan sataman kotisivut   
Webkamera Kantasatamasta, Webkamera Hopeakiven satamasta, Webkamera syväsatamasta

Luokka:Kokkolan liikenne
Satama
Luokka:Suomen Itämeren satamat