Jalkaväkirykmentti 34 (talvisota)

Jalkaväkirykmentti 34 eli JR 34 oli Sortavalan sotilaspiirin 9.–11. lokakuuta 1939 välisenä aikana Sortavalan–Jaakkiman alueella perustama rykmentti. Rykmetti perustettiin siis jo ennen Ylimääräiset harjoitusten nimellä 14. lokakuuta 1939 aloitettua liikekannallepanoa. Rykmentti kuului 12. divisioonaan, jota komensi eversti Lauri Tiainen.Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 1 s. 104 ja 122

Keskittäminen
Rykmentti keskitettiin tulevalle toiminta-alueelleen Laatokan Karjalaan (Loimolaan) 12. lokakuuta 1939.Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 1 s. 122 Se pyrittiin saamaan määrävahvuiseksi, mutta varsinkaan kaluston osalta siihen ei päästy puolustusvoimien kalustopulan johdosta.

Yksiköt
Rykmentin esikunta (E/JR 34), johon kuului komentajan lisäksi 12 henkilöä
Rykmentin esikuntakomppania (Esik.K./JR) 34(169 henkilöä)
Rykmentin kranaatinheitinkomppania (Krh.K./JR 34) (83 henkilöä)
Rykmentin kolonna eli sen huolto- ja kuljetusosasto (Ampumatarvikekolonna 59 henkilöä + Elintarvikekolonna x 2 a 48 henkilöä)
Jalkaväkipataljoonat I/JR 34, II/JR 34 ja III/JR 34; jotka siis numeroitiin roomalaisilla numeroilla (a 845 henkilöä)

Komentaja(t)
everstiluutnantti WilhelmTeittinen (Sota-Ville) Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 3 s. 350
 I/JR 34. Majuri Yrjö Valkama, Ilmari Salovaara ja kapteeni Arnold Majewski,
 II/JR 34. Ratsumestari Carl von Haartman ja
 III/JR 34. Kapteeni Niilo Pietiläinen.

Rauha 13. maaliskuuta 1940
Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 4 s. 30

Rykmentti vetäytyi rauhansopimuksen mukaisesti IV armeijakunnan mukana uudelle valtakunnanrajalle 15. maaliskuuta klo 10 ja 25. maaliskuuta klo 20 välisenä aikana. Rauhansopimuksessa vetäytymismatkaksi oli määritelty vähintään 7 kilometriä vuorokaudessa.Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 4 s. 33

Joukkojen kotiuttamista ei aloitettu vielä tämänkään jälkeen, vaan asteittain siten, että ensin lomautettiin mm. maatalousväestöä lähestyvien kevättöiden vuoksi. Aluksi ei myöskään puhuttu kotiuttamisesta, vaan lomauttamisesta, jotta miesten nopea uudelleen kutsuminen palvelukseen olisi ollut mahdollista. Lomauttamiset alkoivat vanhimmista ikäluokista 15. huhtikuuta ja päättyivät pääosin kesäkuun puoleenväliin mennessä.Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 4 ss. 392–393

 Lähteet 

 Viitteet 

Luokka:Talvisodan suomalaiset jalkaväkirykmentit