Punakekomuurahainen

Punakekomuurahainen (Formica rufa) on boreaalisella vyöhykkeellä esiintyvä muurahaislaji, joka kuuluu kekomuurahaisten alasukuun. Se on Suomessa luokiteltu vakiintuneeksi ja elinvoimaiseksi lajiksi.

Useimmiten kekomuurahainen rakentaa pesänsä havunneulasista ja oksien pätkistä, mutta myös muita rakennusaineita tiedetään. Kekomuurahaisen keko on lähinnä suojaamassa maanalaisia käytäviä, joissa munat haudotaan ja joissa muurahaiset suurimmaksi osaksi asuvat. Munat sijaitsevat maan sisällä. Kesäaikaan kekoa pidetään kuivana ja vakiolämpöisenä (25–30 asteessa). Muurahaiset pystyvät ilmastointiaukoilla säätelemään keon olosuhteita hyvinkin tarkasti. Nämä vakio-olosuhteet ovat tärkeitä kotelovaiheen kehitykselle. Kotelot sijaitsevat keon lämpimimmässä paikassa. Koteloita kutsutaan usein muurahaisenmuniksi ja aiemmin niitä kerättiin ja kuivatettiin muun muassa lemmikkilintujen appeeksi. Ne olivat jopa vientituote.

 Kuvaus 
Kekomuurahaiset ovat noin senttimetrin pituisia ja niillä on muiden muurahaisten ja hyönteisten tapaan kuusi jalkaa ja tuntosarvet.

 Ravinto 
Kekomuurahaiset käyttävät ravintonaan kirvojen erittämää mesikastetta. Kekomuurahaiset saalistavat myös selkärangattomia, tosin työläiset eivät itse käytä hyönteisravintoa, vaan se on tarkoitettu toukka-asteen muurahaisille.

 Lähilajeja 
Kekomuurahaisia (Formica rufa -ryhmä tai Formica rufa coll.) esiintyy Suomessa kuusi lajia. Pohjankekomuurahainen (F. lugubris), tupsukekomuurahainen (F. aquilonia), kaljukekomuurahainen (F. polyctena) ja punakekomuurahainen (F. rufa) elävät metsissä ja rakentavat selväpiirteisen keon neulasista ja ohuista oksista. Yhdyskuntien rakenne vaihtelee yhden keon yksikuningattarisesta mallista (F. rufa) kymmenien kekojen satojen kuningattarien malliin (F. aquilonia ja F. polyctena). Samaan alasukuun Formica (s.str.) kuuluvat myös avoimempia ympäristöjä suosiva niittymuurahainen (F. pratensis) sekä kantomuurahainen (F. truncorum), jonka kannossa, maapuussa tai kallionkolossa sijaitsevan pesän suuaukolla on matala keontapainen rakennelma. Alasukuun Coptoformica kuuluu muun muassa soilla pesivä loviniskamuurahainen (F. excecta), alasukuun Raptiformica muun muassa verimuurahainen (F. sanguinea), joka on sosiaaliparasiitti ja täydentää työläisjoukkojaan alasukuun Serviformica kuuluvilla orjilla, esim. mustamuurahaisilla (F. fusca). Mustapäämuurahainen (F. uralensis) pesii soilla ja niiden reunoilla pesissä, jotka eivät ulotu maanpinnan alle. Sukuun Formica (s.l.) kuuluu siis Suomessa alasuvut Formica (s.str.), Coptoformica, Raptiformica ja Serviformica sekä laji F. uralensis, jonka taksonominen asema on epäselvä. Lajeja on 20.

 Lähteet 
 Goropashnaya AV, Fedorov VB, Seifert B, Pamilo P (2012) Phylogenetic Relationships of Palaearctic Formica Species (Hymenoptera, Formicidae) Based on Mitochondrial Cytochrome b Sequences. PLoS ONE 7(7): e41697. 
 Anon. http://www.muurahaiset.net/wiki/index.php/Suomessa_esiintyvät_muurahaislajit

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 iNaturalist: Punakekomuurahainen (Formica rufa)
 ITIS: Formica rufa 
 University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Formica rufa 
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Formica rufa 
 Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Formica rufa (red ant) 
 Pherobase: Semiochemicals of Formica rufa, the Southern wood ant 

Luokka:Muurahaiset