Pohjoismainen ristilippu

Pohjoismainen ristilippu tai pohjoismainen risti on lippukuvio, joka on kaikkien Pohjoismaiden lipuissa. Sen vaakasuorista sakaroista tangon puoleinen on lyhyempi. Lipun risti symboloi kristinuskoaUskontojen maailma, Kansallismuseo . Suomen, Ruotsin, Tanskan, Norjan ja Islannin valtionpäämiehet käyttävät lipusta versiota, jonka liehureunalla on kielekkeitä.

 Historiaa 
Risti oli alun perin Tanskan lipussa Dannebrogissa, joka on maailman vanhin yhä käytössä oleva lippu. Siitä se levisi ensin Ruotsin ja sitten Norjan, Suomen ja Islannin lippuihin. Tanskan ja Ruotsin liput olivat ensin baneereja eli neliölippuja, mutta sittemmin Tanskan ja Ruotsin kuninkaat johtivat omaan käyttöönsä maansa lipusta version, jossa neliöstä liehureunalla erkani kolme kielekettä. Nämä liput varattiin vain kuninkaan tunnuksiksi, ja tavallinen kansa sai käyttöön suorakaiteisen lipun. Muutos johti siihen, että liehureunaan rajoittuva sakara venyi. Näin syntyi pohjoismainen ristitunnus, joka on otettu myös Färsaarten, Ahvenanmaan ja muiden pohjoisten alueiden lippuihin.

Norjan lippu on ensimmäinen, jossa on kuvattu kaksivärinen risti. Tuolloin lippuun tulivat Ranskan suuren vallankumouksen värit punainen, sininen ja valkoinen. Tätä tapaa kopioivat Islanti, Färsaaret ja Ahvenanmaa. Vaikka kaikilla Pohjoismailla on pohjoismainen risti lipussa, lipuilla on kuitenkin omat historiansa ja symbolisminsa ja liput poikkeavat toisistaan mittasuhteiltaan.

Pohjoismaista ristiä käytetään lipuissa myös Pohjoismaiden ulkopuolella, kuten osissa Britteinsaaria. Historiallisena yhteispohjoismaisena lippuna voidaan pitää Kalmarin unionin lippua.

150px|thumb|right|Kalmarin unionin lippuVenäjällä on suomalais-ugrilaisia alueita, joiden asukkaista osa tavoittelee itsenäisyyttä ja jotka käyttävät pohjoismaista ristilippua Inkerin ja Karjalan tavoin. Tällaisia alueita ovat mokšalaisten Mokshen Mastar pääkaupunkinaan Saransk, Komi pääkaupunkinaan Syktyvkar ja Marinmaa pääkaupunkinaan Joškar-Ola. Lisäksi Bjarmian, jonka pääkaupungiksi kaavaillaan Arkangelia, itsenäisyyttä ajavat käyttävät ristilippua.

Pohjoismaiden liput

Muualla Pohjoismaissa
 Pohjoismaihin kuuluvien autonomisten alueiden pohjoismaiset ristiliput 

 Maakunnat 

 Muut alueet 

 Suomalais-ugrilaisilla kansoilla 
Ristiliput ovat yleisiä myös suomalaisten sukukansoilla. Niitä käyttävät metsäsuomalaiset ja ruotsinsuomalaiset Ruotsissa ja karjalaiset, lyydiläiset ja vepsäläiset Venäjällä. Myös suomalais-ugrilaisten kansojen lipussa on risti mutta myös kannuksenpyörä. Lisäksi osa suomalais-ugrilaisista komeista käyttää tunnuksenaan ristilippua. Virossakin on käytetty ristilippua ja sen vakiinnuttamiseksi on olemassa kansanliike. Lisäksi eteläisen Viron vähemmistö setukaiset käyttävät ristilippua.

pienoiskuva|Ehdotettu ristilippu Virolle vuodelta 1919
pienoiskuva|Ehdotettu pohjoismainen ristilippu Virolle

Pohjoismaihin kuulumattomien alueiden pohjoismaiset ristiliput
 Suomalais-ugrilaiset alueet 

 Skotlannin alueet 

 Muut alueet 

 Maakunnat, kaupungit ja kunnat 
 Viro 

 Latvia 

 Muut maat 

 Käyttö 
pienoiskuva|Norjalaisjääkiekkoilija Martin Laumann Ylven ja oikeaoppisesti aseteltu Norjan lippu kypärässään.
Pohjoismaista ristilippua tulee käyttää niin, että sen risti on aina tangonpuoleisessa reunassa eli siten kuin se liehuisi tuulessa tai olisi menosuuntaan.

 Katso myös 
 Pohjoismainen identiteetti Virossa
 Suomenruotsalaisten lippu
 Nasjonal Samlingin lippu

 Lähteet 

Aiheesta muualla

Extensive compilation of official and non-official Nordic Cross flags at Flags of the World (Internet Archivessa, tallennettu 21.5.2012. 

Luokka:Liput
Luokka:Pohjoismainen kulttuuri