Vilho Helanen

Vilho Veikko Päiviö Helanen (vuoteen 1905 Helander, 24. marraskuuta 1899 Oulu – 8. kesäkuuta 1952 Frankfurt) oli suomalainen kirjailija, tiedemies, poliitikko, Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtaja ja lehtimies. Helanen oli suomalaisen dekkarikirjallisuuden pioneereja. Hän toimi vanhasuomalaisen henkivakuutusyhtiö Salaman johtokunnan sihteerinä vuosina 1922–1941, sekä viipurilaisen Keskinäisen eläke-kassan johtajana vuosina 1942–1945.

 Elämä 
 Tausta 
Vilho Helasen vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Klas Robert Helanen (ent. Helander) ja Johanna Aurora Gummerus. Hän oli naimisissa vuodesta 1922 Kaarina
Emilia Hurskaisen kanssa. Helanen pääsi ylioppilaaksi vuonna 1918 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1922 pääaineinaan historia ja kansantaloustiede. Hänestä tuli filosofian maisteri 1923 ja hän väitteli filosofian tohtoriksi 1937.Aikalaiskirja 1934

 Poliittinen toiminta, sotakokemus ja vankeustuomio 
Helanen otti vapaaehtoisena osaa Viron vapaussotaan vuonna 1919. Hän liittyi heimoaatteelliseen Akateemiseen Karjala-Seuraan (AKS) vuonna 1923 jäsenenä n:o 91Eskelinen 2004, 180 ja toimi seuran puheenjohtajana vuosina 1927–1928 ja uudelleen syksystä 1933 lähtien niin sanottujen vanhojen noustua jälleen valtaan seurassa. Helasen puheenjohtajuus jatkui seuran lakkauttamiseen saakka. 1930-luvulla Helanen antoi tukensa Lapuan liikkeelle ja liittyi Isänmaallisen kansanliikkeen (IKL) riveihin. Tämä ratkaisu johti hänet eroon monista AKS:n aikaisista opiskelutovereistaan, muun muassa Urho Kekkosesta.

Talvisodan alla ja sen aikana hän oli Maan Turva -järjestön toiminnanjohtaja. Vuonna 1940 Helanen tuli Nouseva Suomi -yhdistyksen hallituksen puheenjohtajaksi. Jatkosotaa Helanen nimitti ”pyhäksi sodaksi.” ”Nyt luodaan eheän, yksimielisen, elämäntahoisen kansamme voimalla Suomi, jonka yltä idän uhka on iäksi poissa,” hän kirjoitti päätoimittamassaan Suomen heimo -lehdessä 1941. Helanen oli Suur-Suomi-aatteen innokas kannattaja. Hän toimi talvisodan aikana propagandatehtävissä ja jatkosodan aikana valtionlainojen propagandatoimikunnan puheenjohtajana, Itä-Karjalan sotilashallinnon virkailijana ja asutuksen suunnittelijana sekä sisäasiainministeriön edustajana Tallinnassa.

Helanen suhtautui varauksellisesti siihen, että suomalaisia värvättiin SS-pataljoonaan. IKL, josta Helanen oli erkaantunut talvisodan jälkeen, leimasi hänet Kolmannen valtakunnan vastustajaksi ja kanteli hänestä Saksaan. Sodan jälkeen AKS:n ja IKL:n toiminta kiellettiin ja Suomen Heimo -lehti lakkautettiin. 

Helanen sai syytteen vuonna 1948. Toukokuussa 1950 korkein oikeus tuomitsi Helasen kuuden vuoden kuritushuonetuomioon maanpetoksellisesta toiminnasta hänen avustettuaan natsi-Saksan hyväksi vakoillutta tanskalaista insinööriä Thoralf Kyrreä Moskovan välirauhan aikana lokakuussa 1944. Tasavallan presidentti armahti Helasen maaliskuussa 1951. Sitä edelsi marraskuussa 1950 presidentille lähetetty Helasen armahdusanomusta puoltava kirjelmä, jossa oli allekirjoittajina useita tunnettuja kansalaisia. Vapauduttuaan vankilasta Helanen jatkoi luovaa kirjallista työskentelyä.

 Kirjailijana 
Helanen aloitti novellien kirjoittamisen sanomalehtiin jo 17-vuotiaana. Hän toimi Ylioppilaslehden päätoimittajana vuosina 1924–1926 ja Suomen Heimo -lehden päätoimittajana 1938–1944. 

Helasen ensimmäinen kirja oli omakohtaisiin kokemuksiin perustunut muistelmateos Suomalaiset Viron vapaussodassa, joka julkaistiin vuonna 1921. Ensimmäisessä rikosromaanissaan Helsingissä tapahtuu (1941), jonka Helanen kirjoitti salanimellä Heikki Aksila, hän loi sittemmin yli-inhimillisiin mittoihin kasvaneen sankarinsa, Kaarlo Raudan, kaikkea ”itäistä pahuutta” vastaan taistelevan suoraselkäisen aatteen miehen. Varatuomari Rauta esiintyi kaikkiaan kahdeksassa romaanissa, jotka Oppian on julkaisut vuonna 2023 uusintapainoksina, samoin kuin Suomalaiset Viron vapaussodassa.Jussi Karjalainen, Kaarlo Rauta ja puna-Valpo Suomen Kuvalehti 2.3.2023 Rauta-dekkareista Ristilukin arvoituksen Helanen kirjoitti vankilasta vapauduttuaan Suomen Kuvalehteen jatkokertomukseksi päätoimittajan Ilmari Turjan tilauksesta, vaikka epäilikin itse voiko hänen nimellään julkaista.

Helanen kuoli sydänkohtaukseen Frankfurtin asemalla reportaasimatkalla Saksassa, jossa Helanen oli Helsingin Sanomien toimeksiannosta.Juha Roiha, Vilho Helanen oli Suomen jännityskirjallisuuden yksinäinen susi, joka kirjoitti viimeisen teoksensa Ratakadun sellissä Yle.fi, uutiset 5.10.2023. Viitattu 5.10.2023.

Teokset
Omalla nimellä:
 Suomalaiset Viron vapaussodassa. Kustannusosakeyhtiö Kirja, Helsinki 1921, Oppian 2023
 Sarastus : koulupoikaromaani. Gummerus 1923
 Satu hyvästä kuninkaasta. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1923
 Ankarat tähdet : romaani. WSOY 1926
 Heräävä heimo. Werner Söderström oy:n näytelmäsarja 99. WSOY 1926
 "Isä, jos sinä kuolisit millä eläisimme me sitten?". Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1932
 Vanhan Pohjalaisen osakunnan jakaminen teoksessa Pohjois-Pohjalainen osakunta 1907-1932. Pohjois-Pohjalainen osakunta, Helsinki 1932
 Veli Vilho Helasen yleisessä kokouksessa 27.4.32 käyttämä puheenvuoro. Akateeminen Karjala-seura, Helsinki 1932
 Pohjalainen osakunta vv. 1828-1855 1, Vv. 1828-1837, väitöskirja. Tekijä, Porvoo 1937
 Suuri murros : Pohjalainen osakunta 1828-1837. WSOY 1937
 Porthanin-juhlat vv. 1839-1866. Helsinki 1941
 Palava pensas : Elias Simojoen puheita ; koonnut ja johdannolla varustanut Vilho Helanen. WSOY 1942
 Anni : 1-näytöksinen näytelmä Itä-Karjalasta. Otavan näytelmäkirjoja n:o 30. Otava 1943
 Valvova silmä : salapoliisiromaani. Kustannusosakeyhtiö Viiri, Imatra 1946, Oppian 2023
 Ylioppilas lehtorinnaamion takana : tarina huolettomista ylioppilasvuosista. Kustannusosakeyhtiö Karhu, Helsinki 1946
 Berenike : neliosainen historiallinen draama. Seuranäytelmiä 490. Karisto 1947
 Rauhaton rannikko : salapoliisiromaani. Gummerus 1947, 3. painos 1969, Oppian 2023
 Filmitalon murhenäytelmä : salapoliisiromaani. Gummerus 1948, 3. painos 1952, Oppian 2023
 Vene tulee valkamaan : 3-näytöksinen näytelmä. Seuranäytelmiä 498. Karisto 1948
 Ristilukin arvoitus : salapoliisiromaani. Gummerus 1949, 3. painos 1960, Oppian 2023
 Kolme laukausta yössä : salapoliisiromaani. Gummerus 1950, 4. painos 1969, Oppian 2023
 "Kansantuhooja" : salapoliisiromaani. Gummerus 1951; Oppian 2023  (uuden painoksen otsikko ilman lainausmerkkejä)
 Oulu, koskien kaupunki - Uleåborg forsarnas stad ; toim. ja valokuvannut Uuno Laukka ; tekstit Atte Kalajoki ja Vilho Helanen. WSOY 1951
 Kohtalon silta : salapoliisiromaani. Gummerus 1952, Oppian 2023
Nimimerkillä Heikki Aksila, myöhemmin oikealla nimellä:
 Helsingissä tapahtuu: salapoliisiromaani. Otava 1941, Seaflower 1995 ; Oppian 2023 
Nimimerkillä V. H.:
 Ilmoitus. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1916
 Siunattua työtä. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1923, 1927
 Isä, jos sinä kuolisit, millä eläisimme me sitten?. Salama, Helsinki 1925
 Mies, joka uskalsi. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1928
 Luota minuun : tarina keväästä ja takatalvesta. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1932
 Pieni tähtityttö. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1932
 Harkitkaa!. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1936
Nimimerkillä V. P.:
 Spes patriae. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1937, 1943

Toimittajana
 Palava pensas: Elias Simojoen puheita. (Helanen koonnut ja kirjoittanut johdannon) WSOYk 1942; Kansallinen kehitys ry. 2021 

Katso myös
 Helasen komissio
 Saksalaismielinen vastarintaliike Suomessa

 Lähteet 

Viitteet

Kirjallisuutta
 Harri Kousa: Suuren Suomen puolesta. Vilho Helanen 1918–1929 (pro gradu -tutkielma, Turun yliopisto 1995)
 Heikki Roiko-Jokela ja Heikki Seppänen: Etelän tien kulkija – Vilho Helanen (1997)
 Paula Arvas: Rauta ja ristilukki. Vilho Helasen salapoliisiromaanit. SKS, 2009. .

Aiheesta muualla
 Viho Helasen kirjailijanura 
 Ylioppilaslehden arviointi teoksesta Etelän tien kulkija


Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset rikoskirjailijat
Luokka:Isänmaallisen Kansanliikkeen poliitikot
Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset
Luokka:Lapuan liikkeessä vaikuttaneet henkilöt
Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat
Luokka:Vuonna 1899 syntyneet
Luokka:Vuonna 1952 kuolleet