Lakialoite

pienoiskuva 

Lakialoite tai lakiehdotus tarkoittaa ehdotusta uudeksi laiksi tai ehdotusta jo olemassa olevan lain muuttamisesta. Lakialoitteeita koskevasta aloiteoikeudesta ja niiden käsittelystä on säädetty valtion perustuslaissa tai muussa, oikeushierarkiassa vastaavalla tasolla olevassa laissa. 
Kuka voi tehdä lakialoitteen
Oikeus lakialoitteen tekemiseen on yleensä parlamentaarikoilla ja hallituksella, kuten muun muassa Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Valtioiden välillä on kuitenkin eroja, esimerkiksi Chilessä lakialoitteen voi tehdä ainoastaan presidentti, ja Venäjällä lakialoitteen voi tehdä presidentti, hallitus, federaationeuvosto, duuma sekä muutamat erityisryhmät.

Lakialoitteet Suomessa
Suomessa lakialoite sisältyy tavallisesti hallituksen esitykseen, kansanedustajan jättämään lakialoitteeseen tai lakialoitteen muodossa olevaan kansalaisaloitteeseen, joka on jätetty eduskunnan käsiteltäväksi. Yhteen hallituksen esitykseen voi sisältyä yksi tai useampia lakialoitteita. Lakialoite voidaan tehdä uuden lain säätämiseksi tai voimassa olevan lain muuttamiseksi, selittämiseksi tai kumoamiseksi.

Vaikka lakialoite noudattaa muutoin lain muotoa, ei siinä tietenkään ole antopäiväystä eikä allekirjoituksia, sillä ne löytyvät vasta valmiista laista. Lain voimaantulon päivämääräkin yleensä puuttuu, jolloin sen määrää tasavallan presidentti lakia vahvistaessaan.

 Käsittely 

 Jos lakialoite koskee muita lakeja kuin perustuslakia 
Lakialoite ohjataan asiaa valmistelevan valiokunnan käsittelyyn, joka antaa siitä mietintönsä eduskunnan kahteen täysistuntoon. Ensimmäisessä käsittelyssä esitellään mietintö, käydään keskustelua ja päätetään varsinaisen lakiehdotuksen sisältö. Lakialoite voidaan ensimmäisessä käsittelyssä myös lähettää suuren valiokunnan käsittelyyn. Toisessa käsittelyssä päätetään lakialoitteen hylkäämisestä tai hyväksymisestä.

 Jos lakialoite koskee perustuslakia 
Mikäli lakialoitteella halutaan muuttaa perustuslakia, ensimmäinen ja toinen vaihe etenevät samalla tavalla kuin alempiarvoisia lakeja koskeva lakialoite. Toisessa käsittelyssä kuitenkin päätetään siitä, hylätäänkö ehdotus vai jätetäänkö se odottamaan ensimmäisiin eduskuntavaalien jälkeisiin valtiopäiviin. Muutoksen perustuslakiin vahvistaa siis vasta seuraava eduskunta. Uusi eduskunta vahvistaa päätöksen 2/3:n enemmistöllä annetuista äänistä yhdessä käsittelyssä.

Lakimuutos perustuslakiin voidaan kuitenkin julkistaa kiireelliseksi vähintään viidellä kuudesosalla annetuista äänistä. Tällöin ehdotus ei jää lepäämään, vaan se voidaan hyväksyä 2/3:n enemmistöllä. 

Katso myös
 Valtiosääntöoikeus

 Lähteet 

 Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963
 Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1997, , osa V palstat 594–595