Raamatun käsikirjoitukset

Raamatun käsikirjoitukset ovat käsin kirjoitettuja kopioita Raamatun tai sen osien varhaisimmista säilyneistä teksteistä. Saman Raamatun kirjan eri käsikirjoituksissa on tyypillisesti eroavaisuuksia, jotka johtuvat joko tahattomista kopiointivirheistä tai kirjurien tekemästä tahallisesta toimitustyöstä. Käsikirjoituksia tutkitaan tieteellisesti muun muassa kodikologiassa ja eksegetiikan tekstikritiikissä.

Vanhan ja Uuden testamentin varhaisimmat käsikirjoitukset on kirjoitettu papyrukselle tai pergamentille. Nämä eivät säily hyvin, ja yhtään alkuperäistä Raamatun käsikirjoitusta ei olekaan säilynyt. Varhaisimmat Vanhan testamentin käsikirjoitukset ovat löytyneet Kuolleenmeren kääröjen (200 eaa. – 100 jaa.) joukosta ja ne ovat säilyneet huonossa kunnossa käsikirjoituspalasina. Uuden testamentin varhaisimmat käsikirjoitukset ovat 100-luvulta jaa. peräisin olevia papyruskatkelmia. Suurin osa Raamatun käsikirjoituksista on peräisin keskiajalta.

 Käsikirjoitusten lajeja 

Käsikirjoitukset voidaan jakaa papyrus- ja pergamenttikäsikirjoituksiin.

 Papyruskäsikirjoitukset 

Papyrus oli yleisin kirjoitusmateriaali Rooman valtakunnassa ajanlaskumme ensimmäisinä vuosisatoina. Papyrus oli materiaalina hyvin hauras, murentui käytössä, eikä kestänyt kosteutta ja oli epäkäytännöllinen kirjamuodossa. Siksipä kaikki säilyneet käsikirjoitukset ovatkin säilyneet hautautuneena paikoissa, joissa on äärimmäisen kuivaa — esimerkiksi Egyptissä.

 Pergamenttikäsikirjoitukset 

Egyptissä papyruskääröjä käytettiin ainakin kahdeksannelle vuosisadalle asti, vaikka pergamenttia oli käytetty jo ennen Kristuksen syntymää. Kolmannella vuosisadalla pergamentti syrjäytti papyruksen kaikkialla muualla. Neljännen vuosisadan alussa pergamenttikirjat ottivat papyruskääröistä selkävoiton. Hallituskaudellaan Konstantinus käski Eusebioksen teettää 50 käsikirjoitusta pergamentille Bysantin kirkkojen käyttöön.

 Palimpsestikäsikirjoitukset 

Useat tärkeimmistä käsikirjoituksista ovat palimpsesteja. Palimpsesti on antiikkinen tai keskiaikainen, useimmiten pergamentille kirjoitettu käsikirjoitus, jonka alkuperäinen teksti on myöhemmin pyyhitty raaputtamalla pois ja korvattu uudella tekstillä. Kirjoitusmateriaalia kierrätettiin usein sen kalleuden takia. Monissa tapauksissa vanhempi teksti pystytään erottamaan uudemman tekstin alta, joko paljaalla silmällä tai sitten modernin tekniikan avulla.

 Tunnettuja käsikirjoituksia 

+ Uuden testamentin tai Uuden testamentin osia sisältäviä käsikirjoituksiaKäsikirjoitusLyhenneKirjoitusajankohtaKieliNykyinen Säilytyspaikka Codex Sinaiticus  300-luku kreikka British Library, Lontoo & Leipzigin yliopiston kirjasto, Leipzig  Codex Alexandrinus A 400-luku kreikka British Library, Lontoo Codex Vaticanus B 300-luku kreikka Vatikaanin kirjasto, Vatikaani Codex Ephraemi Rescriptus C 400-luku kreikka Ranskan kansalliskirjasto, Pariisi Codex Bezae D 400-luku kreikka ja latina Cambridgen yliopiston kirjasto, Cambridge Codex Claromontanus Dp tai D2 500-luku kreikka ja latina Ranskan kansalliskirjasto, Pariisi Codex Laudianus Ea tai E 500-luku kreikka ja latina Bodleian Library, Oxford Codex Washingtonianus W 300- tai 400-luku kreikka Smithsonian-instituutti, Washington Codex Vercellensis a 300-luku latina Vercellin katedraali, Vercelli Codex Argenteus - 500-luku gootin kieli Uppsalan yliopiston kirjasto, Uppsala Papyrus 26 P26 500- tai 600-luku kreikka Southern Methodist University, Dallas Rylandin papyrus P52 100-luku kreikka John Rylandin yliopistokirjasto, Manchester

+ Heprealaisen Raamatun ja Vanhan testamentin käsikirjoituksiaKäsikirjoitusKirjoitusajankohtaKieliNykyinen Säilytyspaikka Kuolleenmeren kääröt 200 eaa. - 100 jaa. pääosin heprea, osin myös aramea, kreikka ja latina useita paikkoja POxy 846 500-luku kreikka Pennsylvanian yliopisto, Philadelphia Aleppon koodeksi 900-luku heprea Israelin kansallismuseo, Jerusalem Leningradin koodeksi 1000-luku heprea Venäjän kansalliskirjasto, Pietari

 Katso myös 
 Mormonin kirjan käsikirjoitukset

 Lähteet 

 Aiheesta muualla