Suvanto (kylä)

Suvanto on kylä Kemijokeen laskevan Kitisen varressa Pelkosenniemen kunnassa, noin 11 kilometriä sen kirkonkylästä luoteeseen. Vuonna 2024 kylässä asui 20 ihmistä. 

Suvanto on yksi harvoja Lapin kyliä, joita saksalaiset eivät polttaneet Lapin sodassa, ja sen kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennuskanta onkin Museoviraston suojeluksessa. Suvanto valittiin Lapin kauneimmaksi kyläksi vuonna 1987, ja vuonna 1991 sille myönnettiin Europa Nostra -palkinto tunnustuksena ainutlaatuisen kulttuuri- ja rakennusympäristön säilyttämisestä ja sen eteen tehdystä arvokkaasta työstä. Suvanto on Museoviraston määrittelemä valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.

 Historia 
Kitisen rannalta avautuu suora näkymä 
Pyhä-Luoston kansallispuistoon.

Vuonna 1673 julkaistu Lapin plakaatti antoi uudisasukkaille luvan muuttaa Lapin laajoille erämaille. Ensimmäiset kylän uudisasukkaat, Paavali ja Beata Hiltunen, asettuivat Suvantoon 1600-luvun loppupuolella. Kylän nimen tiedetään olevan peräisin Paavali Hiltusen pojan nimestä. Pian Hiltusten jälkeen Suvantoon asettuivat myös Kemijärveltä tulleet Haloset. Kylän kasvu oli aluksi hidasta ja perustui näihin kahteen sukuun. Tiloja kylässä oli vuonna 1764 neljä ja vuonna 1860 viisi, mutta vuoden 1916 isojaon jälkeen jo kymmenen. 1900-luvun edetessä niin tilojen kuin asukkaiden määrässä nähtiin kovempaa kasvua. Vuonna 1930 kylässä asui jo 150 ihmistä, kun asukasluku oli vasta kymmenen vuotta aiemmin ollut 90.

Kansakoulu alkoi Suvannossa vuonna 1926. Koulua pidettiin ensimmäiset vuodet Marttilan  pirtissä, kunnes uusi kansakoulu otettiin käyttöön 1929.
Uudessa koulussa supistettu kansakoulutoiminta jatkui vuoteen 1966 asti. Koulun lakkauttamisen jälkeen taiteilija Eero Kumpula asui rakennuksessa vuokralla ja teki taidetta myös Suvannosta. Pelkosenniemen kunnan omistuksesta koulu on myöhemmin siirtynyt Museovirastolle, Senaattikiinteistöille ja edelleen yksityisomistukseen. Vuonna 2023 Lapin ELY-keskus päätti suojella Suvannon koulun rakennukset.

Vuosina 1967 - 1990 kylään kulki Postin järjestämää linja-autoliikennettä. Lisäksi kylässä on 1900-luvun aikana toiminut useitakin kyläkauppoja. Mattilan talossa toiminut Suvannon viimeinen kyläkauppa lopetti toimintansa vuonna 1969. Vuonna 2008 myymäläautokin lakkasi käymästä Suvannolla.

Talvisodassa Suvannon siviiliväestö evakuoitiin Kittilään ja Lapin sodassa Toholammille. Sotien jälkeen väkiluku kääntyi jälleen kasvuun ollen 159 vuonna 1950. 1960-luvulle tultaessa muuttoliike muualle Lappiin, Etelä-Suomeen ja Ruotsiin vilkastui, mikä käänsi kylän väkiluvun syvään laskuun. Kahdenkymmenen vuoden aikana kylän väkiluku laski jopa sadalla ihmisellä: 1970-luvun aikana pelkästään Ruotsiin muutti 39 suvantolaista. 1980-luvulta lähtien kylässä on asunut vain joitain kymmeniä ympärivuotisia asukkaita.

Vuosina 1985-1991 Ympäristöministeriö myönsi Pelkosenniemen kunnalle erillistä avustusta Suvannon korjaustöitä varten. 1990-luvun alussa valmistuivat Kokkosnivan voimalaitos ja Kitisen yli kulkeva silta. Kylän liikenneolot paranivat, mutta uusi silta ja voimalaitoksen aiheuttama Kitisen vedenpinnan nousu muuttivat Suvannon kylämaisemaa. Vaikutuksia on pyritty lieventämään maisemoinnilla.

Vuonna 2002 otettiin käyttöön Suvannon osayleiskaava, jolla suojellaan Suvannon ainutlaatuista rakennuskantaa.

 Liikenne  

Kylään johtava pääasiallinen tieyhteys, Suvannontie, erkanee Pyhäntieltä ja ylittää Kitisen siltana. Pohjoisesta valtatieltä 5 Suvantoon pääsee Kokkosnivantietä pitkin. 

Tie Pyhäntieltä Kitisen etelärannalle valmistui vuonna 1939. Kylänpuoleinen tie rakennettiin vuonna 1960, jolloin aloitettiin myös lossiliikenne Kitisen ylitse Suvantoon. Vuosina 1960-1976 käytössä ollut puulossi on nykyään museoituna katoksen alla Kitisen etelärannalla. Lossiliikennettä jatkettiin teräslossien turvin vuoteen 1990 asti. Silta Kitisen ylitse valmistui syyskuussa 1991. Kokkosnivantie valmistui 1990-luvun alussa toimien yleisenä tienä sillan rakentamisen ajan.  Sittemmin tien kunnossapidosta on kykyjensä mukaan vastannut Suvannon kyläyhdistys.

Pelkosenniemen kunta järjestää asiointiliikennettä Suvannosta Pelkosenniemen kirkonkylään viikoittain ympäri vuoden.

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Suvannon postinumeroalueen (98550) väestönkehitys kahden vuoden välein vuosina 2010–2024.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Suvannon kylä
 Valtion ympäristöhallinnon verkkopalvelu 

Luokka:Pelkosenniemen kylät
Luokka:Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet Suomessa