Onni Tarjanne

Onni Alcides Tarjanne (vuoteen 1906 Törnqvist; 5. syyskuuta 1864 Virrat – 23. toukokuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja rakennusopin professori. Hän ansioitui erityisesti massiivisten kaupunkitalojen suunnittelijana. Tarjanteen päätyö oli kuitenkin Kansallisteatteri, joka oli Suomen ensimmäisiä julkisia rakennuksia, jossa kertaustyylien piirteet olivat väistyneet uuden kansallisromanttisen tyylin tieltä.

Henkilötietoja
Tarjanteen vanhemmat olivat kappalainen Karl Gustaf Törnqvist ja Karolina Gustafva Regina Schreck. Hän suomensi sukunimensä vuonna 1906. Hän valmistui vuonna 1885 Polyteknillisestä opistosta ja jatkoi opintojaan Münchenissä ja teki myös opintomatkoja Skandinaviaan ja Keski-Eurooppaan.

Tarjanne toimi lehtorina Turun teollisuuskoulussa 1887–1889. Polyteknillisen opiston rakennuskonstruktio-opin nuorempana opettajana hän toimi 1889–1898 ja vanhempana opettajana 1898–1908. Vuosina 1908–1917 ja 1921–1928 hän oli Teknillisen korkeakoulun rakennusopin professori. Vuosina 1917–1921 hän toimi yleisten rakennusten ylihallituksen ylijohtajana. Tarjanne oli Suomalaisten Teknikkojen Seuran perustajajäsen 1896 ja toimi myös Arkkitehtiliitossa, samoin kuin osallistui Helsingin kunnalliselämään.

Tarjanteen puoliso vuodesta 1891 oli Josefina Margareta Weijola (1865–1942). Oikeuskansleri Toivo Tarjanne oli heidän poikansa. Tarjanteen veljiä olivat opetushallinnon virkamies Jukka Tarjanne ja päätoimittaja Atte Tarjanne.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Karl Gustaf Törnqvist. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 6.5.2022.

 Työt Helsingissä 
Tunnetuin kaikista Tarjanteen suunnittelemista rakennuksista lienee Suomen Kansallisteatteri (Vilhonkatu 11, Helsinki) vuodelta 1902. Hänen muita töitään Helsingissä ovat:
 Marian sairaala (kirurg. osasto) (Lapinlahdenkatu 16) – sairaala, rakennettu vuonna 1894
 Erottajankatu 5 – toimistorakennus, 1896
 Kansakoulu (Snellmaninkatu 18) – koulurakennus, 1899
 Kemian laboratorio (Abrahaminkatu 1–5) – oppilaitos, 1899
 Meritullinkatu 16 – asuintalo, 1900
 Rauhankatu 1 – asuintalo, (yhdessä Lars Sonckin kanssa), 1900
 Uudenmaankatu 25 – asuintalo, (yhdessä Lars Sonckin kanssa), 1900
 Pietarinkatu 5 – asuintalo, 1902 (lisärakennus 1905)
 Huvilakatu 1 – asuintalo, 1906
 Huvilakatu 20–22 – asuintalo, 1908
 Lönnrotinkatu 36 – bostads AB ST HANS lisärakennus, 1909
 Heimolan talo (Yliopistonkatu 5) 1910, purettu 1969
 Karjalaisten talo (Liisankatu 17) – asuintalo, 1910
 Eteläesplanadi 10 – liikerakennus, 1910
 Museokatu 11 – asuintalo, 1912
 Armfeltintie 13 – asuintalo 1911
 Uudenmaankatu 13 – asuinrakennus, 1914
 Salaman talo (Aleksanterinkatu 15 A, muutos- ja korotustyöt) 1913
 Teknillisen korkeakoulun sähköteknillinen laboratorio (Albertinkatu 40–42), 1925

 Työt muualla 
Tarjanteen muualle suunnitelemia rakennuksia ovat muun muassa seuraavat:
 Marttisen Vanha Pappila, 1892, Virrat
 Takaharjun parantola, 1903, Punkaharju
 Ansalan Metsästysmaja, 1908, Loppi
 Ämmäkosken voimalaitos, 1917, Kajaani
 Lapuan patruunatehtaan lataamo ja karkaisimo, Lapua
 Lapuan patruunatehtaan ruokala, 1923, Lapua
 Satalinnan tuberkuloosiparantola, 1925, Harjavalta

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 


 Tarjanteen suunnittelemia rakennuksia. 

Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit
Luokka:Suomalaiset professorit