Luettelo Englannin hallitsijoista

Tämä on luettelo Englannin kuningaskunnan hallitsijoista. Luettelo jatkuu luettelossa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijoista.

Englannin perustukset luotiin jo kauan ennen kuin sitä saattoi sanoa yhtenäiseksi kuningaskunnaksi. Englannista muodostui valtio useassa vaiheessa Alfred Suuren ja tämän pojanpojan Athelstanin hallituskausien välillä. Vuonna 1707 kuningaskunta lakkasi unionisopimuksen myötä olemasta erillinen valtio ja se yhdistyi Skotlannin kuningaskunnan kanssa Ison-Britannian kuningaskunnaksi.

Nykyisin Englanti on osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, johon kuuluvat myös Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti. Sillä ei ole nykyisin omaa parlamenttia tai muuta hallintoelintä, mutta valtion keskeinen hallinto sijaitsee Lontoossa. Nykyisin kaikkia neljää osaa hallitsee ylimpänä yhteinen monarkki.

Kuninkaiden nimissä alettiin käyttää järjestyslukua vasta Vilhelm Valloittajan jälkeen. Esimerkiksi ennen Edvard I:tä ehti hallita kolme samannimistä kuningasta. Nykyaikana kuitenkin vanhempienkin kuninkaiden yhteydessä käytetään usein järjestyslukuja selvyyden vuoksi. 

 Mercia-suku (774–796) 

  Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut 99px|Offa  Offa774–796  noin 747  Cynethryth  29. heinäkuuta 796

 Wessex-suku (829–1013) 

Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut 100px|EgbertEgbert829–839 
 noin 770 Ealhmund  Redburga 4. helmikuuta 839 100px|Ethelwulf Ethelwulf5. helmikuuta 839–856 n. 795AachenissaEgbert ja Redburga(1) Osburga(2) Judith 1. lokakuuta 853 13. tammikuuta 858 100px|EthelbaldEthelbald856–860 n. 834  Athelwulf ja Osburga Judith  20. joulukuuta 860100px|Ethelbert Ethelbert21. joulukuuta 860–865 n. 835Athelwulf ja Osburga 865 865100px|Ethelred Ethelred865–871 n. 837Athelwulf ja Osburga Wulfrida 868 23. huhtikuuta 871 100px|Alfred Suuren patsas Alfred Suuri24. huhtikuuta 871–899 n. 849OxfordshireAethelwulf ja Osburga Ealhswith 868 899
Winchester100px|Edvard VanhempiEdvard Vanhempi27. lokakuuta 899–924 noin 871–877 Alfred Suuri ja Ealhswith (1) Ecgwynn 893 17. heinäkuuta 924 Cheshire 100px|Athelstan Athelstan 3. elokuuta 924–939 895Edvard Vanhempi ja Ecgwynn tuntematon27. lokakuuta 939 100px|Edmund IEdmund I 28. lokakuuta 939–946 noin 921Edvard Vanhempi ja Eadgifu (1) Alfgifu (2) Athelfled 944 26. toukokuuta 946Gloucestershire100px|Edred  Edred27. toukokuuta 946–955 noin 923Edvard Vanhempi ja Eadgifunaimaton23. marraskuuta 955 Frome 100px|Edwy  Edwy24. marraskuuta 955–959 noin 940Edmund I ja Alfgifu Alfgifu 1. lokakuuta 959 100px|Edgar Edgar2. lokakuuta 959–975 noin 943 WessexEdmund I ja Elgiva (1) Athelflæd noin 960(2) Alfthryth noin 964 8. heinäkuuta 975 Winchester100px|Edvard MarttyyriEdvard Marttyyri(Eadweard)  9. heinäkuuta 975–978 noin 962Edgar ja Athelflead naimaton18. maaliskuuta 978 Dorset 100px|Ethelred Neuvoton Ethelred Neuvoton19. maaliskuuta 978–1013 noin 968Edgar ja Alfthryth (1) Alflaed (2) Aelgifu 991(3) Emma Normandialainen 1002 23. huhtikuuta 1016 Lontoo 

 Tanskalaiset (1013–1014) 

MonarkkiVallassaSyntynytVanhemmatPuoliso(t)Kuollut100px|Sven Haaraparta Sven Haaraparta25. joulukuuta 1013
-

3. helmikuuta 1014 n.960, TanskassaHarald Sinihammas ja Gyritha (1) Gunhilda noin 990 3. helmikuuta 1014 Lincolnshire 

 Wessex-suku (1014–1016) 

MonarkkiVallassaSyntynyt VanhemmatPuoliso(t)Kuollut100px|Ethelred Neuvoton Ethelred Neuvotonmaalis-huhtikuu 1014–1016 noin 968Edgar ja Alfthryth (1) Alflaed (2) Aelgifu 991(3) Emma Normandialainen 1002 23. huhtikuuta 1016 Lontoo 100px|Edmund RAutakylkiEdmund Rautakylki24. huhtikuuta - 30. marraskuuta 1016 noin 993Ethelred Neuvoton ja Alflaedin Edith 30. marraskuuta 1016 Oxford

 Tanskalaiset (1016–1042) 

MonarkkiVallassaSyntynyt VanhemmatPuoliso(t)Kuollut100px|Knuut SuuriKnuut Suuri30. marraskuuta 1016–1035 noin 995Sven Haaraparta ja Gunhilda  (1) Aelfgifu Northamptonilainen  (2) Emma Normandialainen 12. marraskuuta 1035 100px|Harald JäniksenkäpäläHarald Jäniksenkäpälä13. marraskuuta 1035–1040 noin 1016/1017Knuut Suuri ja Aelfgifu Northamptonilainen 17. marraskuuta 1040 Oxford 100px|Knuut IIIKnuut III Hardeknut18. kesäkuuta 1040–1042 1018Knuut Suuri ja Emma Normandialainen tuntematon8. kesäkuuta 1042 

 Wessex-suku (1042–1066) 

MonarkkiVallassaSyntynyt VanhemmatPuoliso(t)Kuollut100px|Edvard TunnustajaEdvard Tunnustaja 9. kesäkuuta 1042–1066  n. 1003OxfordshireEthelred Neuvoton ja Emma Normandialainen  Edith  23. tammikuuta 1045 5. tammikuuta 1066 Lontoo 100px|Harald Godwininpoika Harald Godwininpoika6. tammikuuta – 14. lokakuuta 1066 noin 1020Godwin ja Gytha Thorkelsdóttir   (1) Edith of Swannesha
(2) Edith of Mercia 1064 14. lokakuuta 1066 Hastings 100px|Edgar Atheling Edgar Atheling 15. lokakuuta – 17. joulukuuta 1066 noin 1053Unkarin kuningaskuntaEdvard Maanpakolainen ja Agatha naimaton noin 1125 

 Normannien hallitsijasuku (1066–1154) 

Monarkki  VallassaSyntynyt VanhemmatPuoliso(t)KuollutVaatija100px|Vilhelm Valloittaja Vilhelm I Valloittaja  25. joulukuuta1066–1087noin 1028FalaiseRobert I ja Herleva Matilda de Flandres1053 9. syyskuuta 1087Rouen Edvard Tunnustajan serkku;Edvard Tunnustaja nimitti vuonna 1052 perilliseksi100px|Vilhelm II PunainenVilhelm II Punainen 26. syyskuuta 1087 – 
2. elokuuta 1100 noin 1060NormandiaVilhelm Valloittaja ja Matilda de Flandresnaimaton2. elokuuta 1100New ForestVilhelm Valloittajan poika100px|Henrik I Henrik I5. elokuuta 1100–1135syyskuu 1068SelbyVilhelm Valloittaja ja Matilda de Flandres (1) Matilda  11. marraskuuta 1100(2) Adeliza de Louvain  29. tammikuuta 1121 1. syyskuuta 1135 Lyons-la-Forêt, Normandia  Vilhelm Valloittajan poika100px|TapaniTapani, Stephan22. joulukuuta 1135–1154noin 1096Blois'n linnaBlois'n kreivi Stephan ja Adela Matilda de Boulogne1125 25. lokakuuta 1154Dover (Englanti)Vilhelm Valloittajan tyttärenpoika

Kiistanalaisia vaatimuksia

Matilden isä Henrik I nimitti hänet kruununperilliseksi. Henrik I:n kuoleman jälkeen Matilden serkku Tapani kaappasi vallan, mistä seurasi anarkia. Matilde oli Englannin keisarinnana pari kuukautta vuonna 1141, häntä ei tosin kruunattu koskaan hallitsijaksi.

MonarkkiVallassaSyntynyt VanhemmatPuoliso(t)KuollutVaatija100px|MatildeMatilde 7. toukokuuta 1141 – 1. marraskuuta 11417. helmikuuta 1102Sutton CourtenayHenrik I ja Matilda (1) Henrik V6. tammikuuta 1114(2) Geoffrey of Plantagenet22. toukokuuta 1128, Rouen Henrik I:n tytär

 Plantagenet-dynastia (1154–1485) 

Tapani teki Matildan kanssa marraskuussa vuonna 1154 Wallingfordin sopimuksen, jolla Tapani tunnusti Henrik II:n, Matildan pojan, tämän seuraajaksi valtaistuimella.

Plantagenetit eivät hallinneet Normandiassa vaan Akvitaniassa. Plantagenetit laajensivat valtakuntaansa Ranskassa eivätkä he pitäneet Englantia todellisena kotimaanaan. Plantagenetit siirtyivät Englantiin, kun Juhana Maaton menetti Ranskassa olleet alueet.

Plantagenetin dynastia jaetaan yleensä kolmeen osaan: Anjou-, Lancaster- ja York-sukuun. Plantagenetit ottivat käyttöön Englannin vaakunan.

Monarkki    VallassaSyntynyt VanhemmatPuoliso(t)KuollutVaatija100px|Henrik IIHenrik II 19. joulukuuta1154–11895. maaliskuuta1133Le MansGeoffrey d'Anjou ja Matilde Eleonoora Akvitanialainen18. toukokuuta1152 , ChinonHenrik I:n tyttärenpoika100px|Henrik NuoriHenrik Nuori14. kesäkuuta 1170–118328. helmikuuta1155Henrik II ja Eleonoora AkvitanialainenMarguerite de France27. elokuuta1172, LimogessaHenrik II:n poika100px|Juhana MaatonJuhana Maaton  27. toukokuuta1199–121624. joulukuuta1166OxfordissaHenrik II ja Eleonoora Akvitanialainen (1) Isabel of Gloucester29. elokuuta1189
(2) Isabelle d'Angoulême24. elokuuta1200 , Newark-on-Trentissa Rikhard I:n veli100px|Rikhard Leijonamieli Rikhard I Leijonamieli3. syyskuuta1189–11998. syyskuuta1157OxfordHenrik II ja Eleonoora Akvitanialainen Berengaria de Navarre12. toukokuuta1191 , ChâlusHenrik II:n poika

Kiistanalaisia vaatimuksia

Ludvig VIII hallitsi puolta Englantia vuosina 1216—1217, ja hän taisteli Paronien sotien aikana Juhana Maatonta vastaan. Ludvigin marssittua Lontooseen hän sai suosiota lontoolaisilta ja kapinoivilta paroneilta. Ludvig julisti itsensä kuninkaaksi St Paulin katedraalissa. Häntä ei koskaan kruunattu kuninkaaksi.

MonarkkiVallassaSyntynyt VanhemmatPuoliso(t)KuollutVaatija100px  Ludvig  1216 – 22. syyskuuta 1217 5. syyskuuta 1187PariisiFilip II ja Isabelle de HainaultBlanca de Castillo23. toukokuuta1200, Montpensieroikeus hallita 

{| class="wikitable"
|-
! colspan=2|Monarkki
!Vallassa
!Syntynyt 
!Vanhemmat
!Puoliso(t)
!Kuollut
!Vaatija
|-
|100px|Henrik III
|Henrik III 
|28. lokakuuta1216–1272
|1. elokuuta 1207Winchester
|Juhana Maaton ja Isabella d'Angoulême 
|Eleonor de Provence14. tammikuuta 1236 
|Lontoo 
|Juhana Maattoman poika
|-
|100px|Edvard I
|Edvard I 
|20. marraskuuta 1272–1307
|17. kesäkuuta 1239Lontoo
|Henrik III ja Eleonor de Provence 
|(1) Leonór de Castillo18. lokakuuta 1254
(2) Marguerite de France10. syyskuuta 1299 
|, Carlisle
|Henrik III:n poika
|-
|100px|Edvard II
|Edvard II 
|7. heinäkuuta 1307 – 25. tammikuuta 1327
|25. huhtikuuta1284Caernarfonin linna, Wales 
|Edvard I ja Leonór de Castillo 
|Isabella de France25. tammikuuta 1308 
|Berkeleyn linna, Gloucestershire
|Edvard I:n poika
|-
|100px|Edvard III
|Edvard III 
|25. tammikuuta 1327–1377 
|1312Windsorin linna
|Edvard II ja Isabella de France 
|Philippa de Hainault24. tammikuuta 1328 
|, Richmond upon Thamesissa 
|Edvard II:n poika
|-
|100px|Rikhard II 
|Rikhard II 
|21. kesäkuuta 1377 – 29. syyskuuta 1399
|6. tammikuuta 1367Bordeaux 
|Edvard Musta prinssi ja Joan of Kent 
|(1)Anne von Böhmen 14. tammikuuta 1382
(2) Isabelle de Valois31. lokakuuta 1396 
|, Pontefractin linna, Yorkshire
|Edvard III:n pojanpoika
|}

 Lancaster-suku (1399–1461) 

Suku polveutuu Edvard III:n kolmanneksi vanhimmasta pojasta, Lancasterin herttua John of Gentistä.

MonarkkiVallassa Syntynyt  Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija 100px|Henrik IVHenrik IV30. syyskuuta 1399–14133. huhtikuuta 1366/1367SpilsbyssäJohn of Gent ja Blanche of Lancaster (1) Mary de Bohun27. heinäkuuta 1380(2) Joanna de Navarre7. helmikuuta 1403 tai Lontoo Edvard III:n pojanpoika100px|Henrik VHenrik V 20. maaliskuuta 1413–142216. syyskuuta 1386 tai 9. elokuuta 1387Henrik IV ja Mary de Bohun Catherine de Valois2. kesäkuuta 1420 , Pariisi Henrik IV:n poika100px|Henrik VIHenrik VI  31. elokuuta 1422 – 4. maaliskuuta 14616. joulukuuta 1421Windsorin linnaHenrik V ja Catherine de Valois Margaret d'Anjou 22. huhtikuuta 1445  , Lontoon Tower Henrik V:n poika

 York-suku (1461–1470) 

York-suku polveutuu Edvard III:n neljänneksi vanhimmasta pojasta Edmund Langleystä, Yorkin 1. herttuasta. Ruusujen sodan aikana (1455–1485) valtaistumen haltija vaihteli Lancaster- ja York-sukujen välillä näidän valtakamppailussa.

Monarkki  VallassaSyntynyt VanhemmatPuoliso(t)KuollutVaatija100px|Edvard IVEdvard IV (1. hallitsijakausi) 4. maaliskuuta 1461 – 2. lokakuuta 147028. huhtikuuta 1442RouenRichard of Plantagenet ja Cecily Neville Elizabeth of Woodville1. toukokuuta 1464 Lontoossa Edvard III:n suora jälkeläinen

 Lancaster-suku (1470–1471) 

MonarkkiVallassa Syntynyt  Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija 100px|Henrik VIHenrik VI  3. lokakuuta 1470 – 11. huhtikuuta 14716. joulukuuta 1421Windsorin linnaHenrik V ja Catherine de Valois Margaret d'Anjou 22. huhtikuuta 1445 , LontooHenrik V:n poika

 York-suku (1471–1485) 

MonarkkiVallassaSyntynyt VanhemmatPuoliso(t)KuollutVaatija100px|Edvard IVEdvard IV (2. hallitsijakausi)11. huhtikuuta 1471 – 9. huhtikuuta 1483 28. huhtikuuta 1442RouenRichard Plantagenet ja Cecily Neville Elizabeth Woodville1. toukokuuta 1464 ,Lontoo Edvard III:n suora jälkeläinen100px|Edvard VEdvard V  9. huhtikuuta – 25. heinäkuuta 14832. marraskuuta 1470Lontoo Edvard IV ja Elizabeth Woodville naimatonn. 1483, Lontoo  Edvard IV:n lapsi100px|Rikhard IIIRikhard III 26. kesäkuuta 1483–14852. lokakuuta 1452OundleRichard Plantagenet ja Cecily Neville Anne Neville12. heinäkuuta 1472 Market Bosworth Edvard III:n suora jälkeläinen

 Tudor-suku (1485–1603) 

Tudorit polveutuvat John Beaufortista, Somersetin ensimmäisestä jaarlista. Beaufort oli yksi Juhana Gentin, Edvard III:n kolmannen lapsen ja Lancasterin ensimmäisen herttuan, avioton lapsi (hänen rakastajattarensa Katariina Swynfordin poika). Avioton lapsi ei peri Englannin kruunua, mutta asiaan vaikutti monimutkaisella tavalla se, että Gent ja Swynford menivät naimisiin vuonna 1395 (25 vuotta John Beufortin syntymän jälkeen).

Beaufort julistettiin samana vuonna paavin bullalla avioliitossa takautuvasti viralliseksi jälkeläiseksi. Juhana Gentin virallinen lapsi Henrik IV tunnusti myös Beaufortit, muttei hyväksynyt heitä kruunun perijiksi. Beaufortit pysyivät liitossa Gentin muiden jälkeläisten kanssa etenkin Lancaster-suvun kanssa.

John Beaufortin tyttärentytär Lady Margaret Beaufort meni naimisiin Richmondin 1. jaarlin, Edmund Tudorin kanssa. Tudor oli walesilaisen hoviherran Owen Tudorin ja Valois’n Katariinan lapsi, joka oli Lancaster-sukuun kuuluvan Henrik V:n leski.

Edmund Tudorilla oli kahdeksan aviotonta tai sala-avioliiton kautta tullutta lasta. Edmund antoi kaiken omaisuutensa lapsien velipuolelle Henrik VI:lle. Kun Lancaster-suku kaatui, Tudorit tulivat tilalle. Edmund Tudorin pojasta tuli kuningas Henrik VII, joka voitti Rikhard III:n Bosworthin taistelussa ruusujen sodan aikana. Henrik VII:n vaatimus kruunuun oli huomattavasti heikompi kuin Rikhard III:n, mutta taistelun voittaneena Henrikistä tuli kuningas ja uuden dynastian perustaja. Hän solmi avioliiton Edvard IV:n tyttären Yorkin Elisabetin kanssa, jolloin kilpailevat suvut yhdistyivät Tudor-ruusun alle. Samalla Henrik varmisti jälkeläistensä laillisen siteen edeltäneeseen Plantagenet-sukuun. Tudor-suku syrjäytti ruusujen sotien seurauksena Plantagenetin valtaistuimelta ja se hallitsi vuodesta 1485 vuoteen 1603, kun Elisabet I kuoli ilman ainuttakaan perillistä.

Henrik VIII:n aikana suku joutui välirikkoon roomalaiskatolisen kirkon kanssa, ja monarkista tuli Englannin ja Irlannin kirkkojen päämies.

Monarkki  Vallassa Syntynyt  Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija 100px|Henrik VII Henrik VII 22. elokuuta 1485–150928. tammikuuta 1457PembrokeshireEdmund Tudor ja Margaret Beaufort Yorkin Elisabet18. tammikuuta 1486 , Richmond upon Thames Edvard III:n suora jälkeläinen100px|Henrik VIII, Hans Holbeinin maalaus Henrik VIII  21. huhtikuuta 1509–154728. kesäkuuta 1491GreenwichHenrik VII ja Elizabet of York Katariina Aragonialainen11. kesäkuuta 1509Anne Boleyn25. tammikuuta 1533Jane Seymour30. toukokuuta 1536Anna Kleveläinen6. tammikuuta 1540Katariina Howard28. heinäkuuta 1540Katariina Parr12. heinäkuuta 1543Lontoo Henrik VII:n poika100px|Edvard VI Edvard VI 28. tammikuuta 1547–155312. lokakuuta 1537Richmond upon ThamesHenrik VIII ja Jane Seymour naimaton Henrik VIII:n poikaKiistanalaisia vaatimuksiaEdvard VI nimitti Lady Jane Greyn''' kruununperijäksi. Neljä päivää Edvardin kuoleman jälkeen 6. heinäkuuta 1554 Jane julistettiin kuningattareksi. Yhdeksän päivää myöhemmin 19. heinäkuuta Privy Council muutti krununperimisoikeuden Edvard VI:n katoliselle sisarpuolelle Maria I:lle. Jane teloitettiin vuonna 1554 vain 16-vuotiaana.

Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija 100px|Jane Grey Lady Jane Grey 10.–19. heinäkuuta 1553lokakuu 1536/1537LeicesterHenrik Grey ja Frances Grey lordi Guildford Dudley21. toukokuuta 1553  tai LontoossaHenrik VII:n suora jälkeläinen


Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija 100px|Maria Verinen Maria I 19. heinäkuuta 1553–155818. helmikuuta 1516GreenwichHenrik VIII ja Katariina AragonialainenFilip II25. heinäkuuta 1554 , Lontoo Henrik VIII:n tytär100px|Filip II Filip  25. heinäkuuta 1554 – 17. marraskuuta 155821. toukokuuta 1527ValladolidssaEspanjaKaarle V ja Isabella(2) Maria I25. heinäkuuta 1554 kolme muuta puolisoa, El Escorialissa EspanjaMaria I:n puoliso

MonarkkiVallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija 100px|Elisabet I Elisabet I  17. marraskuuta 1558–16037. syyskuuta 1533GreenwichHenrik VIII ja Anne Boleyn naimaton Richmond upon ThamesHenrik VIII:n tytär

 Stuart-suku (1603–1649) 

Elisabetin kuoleman jälkeen vuonna 1603 Skotlannin kuningas Jaakko VI (Englannissa Jaakko I) nousi kuninkaaksi. Jaakko oli Tudor isoisoäitinsä Margaret Tudorin kautta, joka oli Henrik VII:n tytär. Vuonna 1604 Jaakko otti arvonimekseen Ison-Britannian kuningas. Skotlannin ja Englannin parlamentit kuitenkin jäivät erilleen. Parlamentit yhdistyivät vuonna 1707, jolloin Englannin kuningaskunta ja Skotlannin kuningaskunta yhdistyivät Ison-Britannian kuningaskunnaksi. Samalla suku menetti asemansa Brittein saarilla ja heidän protestanttiset pikkuserkkunsa, jotka edustivat Hannover-sukua, nousivat valtaan parlamentin vuonna 1701 antaman asetuksen perusteella.

Monarkki  Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija 100px|Jaakko IJaakko I  24. maaliskuuta 1603–162519. kesäkuuta 1566EdinburghHenrik Stuart ja Maria I (Skotlanti) Anna Tanskalainen23. marraskuuta 1589 , Cheshunt Henrik VII:n suora jälkeläinen100px|Kaarle IKaarle I   27. maaliskuuta 1625–164919. marraskuuta 1600Dunfermlinen palatsiJaakko I ja Anna Tanskalainen  Henrietta Maria 13. kesäkuuta 1625 , LontooJaakko I:n poika

 Ei monarkkia (1649–1659) 
 Lordiprotektori (1653–1659) 


Monarkialla ei ollut enää perillistä, kun Kaarle I teloitettiin vuonna 1649. Monarkia palautettiin Englantiin vuonna 1660, kun Kaarle II:sta tuli maan kuningas. Vuodesta 1653 maata hallitsi lordiprotektori.

lordiprotektoriVallassaSyntynytPuolisoKuollut100px|Oliver CromwellOliver Cromwell16. joulukuuta 1653–165825. huhtikuuta 1599HuntingdonElisabet Bourchier22. elokuuta 1620 , Lontoo 100px|Richard CromwellRichard Cromwell 3. syyskuuta 1658 – 7. toukokuuta 16594. lokakuuta 1626HuntingdonDorothy Maijor  toukokuu 1649 , Cheshunt 

 Stuart-suku (1659–1707) 

Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija 100px|Kaarle IIKaarle II1649–168529. toukokuuta 1630LontooKaarle I ja Henrietta MariaKatariina de Bragança21. toukokuuta 1662, LontooKaarle I:n poika100px|Jaakko IIJaakko II6. helmikuuta 1685 – 23. joulukuuta 168814. lokakuuta 1633LontooKaarle I ja Henrietta Maria (1) Anne Hyde3. syyskuuta 1660(2) Maria Modenalainen 21. marraskuuta 1673Saint-Germain-en-Layen linna, Ranskan kuningaskuntaKaarle I:n poika100px|Maria IIMaria II13. helmikuuta 1689–169430. huhtikuuta 1662LontooJaakko II ja Anne HydeVilhelm III Oranialainen, 4. marraskuuta 1677, LontooKaarle I:n lapsenlapsi100px|Vilhelm III OranialainenVilhelm III Oranialainen13. helmikuuta1689–17024. marraskuuta 1650HaagYhdistyneet provinssitWilhelm II ja Maria OranialainenMaria II 4. marraskuuta 1677 Lontoo100px|AnnaAnna 8. maaliskuuta 1702– 1. toukokuuta 1707  1. toukokuuta 1707–1714  Ison-Britannian kuningatar 6. helmikuuta 1665LontooJaakko II ja Anne Hyde George Oldenburg, Jørgen af Danmark28. heinäkuuta 1683LontooJaakko II:n tytär

 Katso myös 

Luettelo Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijoista

 Lähteet 

*
Englannin hallitsijat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit