Kuittinen

Kuittinen (; ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mäkriänjoen varrella 19 kilometriä Aunuksesta itään. Kylässä on 800 ja kunnassa 1 100 asukasta (vuonna 2012)Generalnyi plan, s. 28..

Maantiede ja asutus
Kuittisen kunnan pinta-ala on 350 neliökilometriäGeneralnyi plan, s. 97.. Se rajoittuu etelässä Aunuksen piirin Mäkriän, lännessä Aunuksen ja Koveran ja pohjoisessa Kotkatjärven kuntiin sekä idässä Kuujärven kuntaan ja Leningradin alueeseen. Pinta-alasta 87,3 % on metsää, 6,4 % luonnonsuojelualuetta, 2,9 % maatalousmaata ja 1,9 % vesistöjäGeneralnyi plan, s. 96–97..

Kunnan länsiosa kuuluu Aunuksen tasankoon. Idässä kohoaa Äänisen ja Laatokan vedenjakaja.Generalnyi plan, s. 19. Seudulla virtaavat Alavoisenjoki, sen sivujoet Mäkriänjoki (Megrega) ja Ulvanka, Mäkriänjokeen laskevat Tšilmozerka ja Pätsioja (Petšnaja), Ulvankan sivujoki Kadoi sekä Mäkriänjärveen (Megrozero) laskeva BolotnajaGeneralnyi plan, s. 36–37.. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve ja suomalmiGeneralnyi plan, s. 25–26.. Luonnonsuojelualueita ovat Kohtasuon, Levotsuon ja Tšilimsuon luonnonmuistomerkitGeneralnyi plan, s. 46.. Ympäristön kokonaistila on hyväGeneralnyi plan, s. 34..

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Vasoinkylän eli Jokiselän taajama (ven. Retšnaja Selga) sekä Mägrätjärven (Megrozero) ja Suurenselän kylät. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 63 % on kansallisuudeltaan karjalaisia, 31 % venäläisiä, 4 % valkovenäläisiä ja 1 % ukrainalaisia. Kunnan alueella on kaksi puutarhapalsta-aluetta.

Historia
Serebrjakovin kauppiasveljekset rakensivat 1870-luvulla kylään vesivoimalla toimineen rautatehtaan. 1900-luvun alussa Kuittinen lähikylineen muodosti Nekkulan volostiin kuuluneen kyläkunnan. 1920-luvulla perustettiin Aunuksen piirin Kuittisen kyläneuvosto, jossa vuonna 1933 oli 1 900 asukasta .

Kuittisen kylänosat Isaila (Isajevka), Järtsylä (Jartšelitsa), Kangas (Nabor), Uusihiekka (Novyje Peski), Tsärhälä (Tšarhalitsa) sekä kone- ja traktoriaseman asutus yhdistettiin virallisesti vuonna 1957. Vuodesta 1959 aina 1990-luvulle asti siellä toimi Kuittisen turkissovhoosi. Vuodesta 2003 lähtien kylässä vietetään siellä asuneelle runoilija Vladimir Brendojeville omistettua kirjallisuusjuhlaa.

Liikenne, talous ja palvelut
Kuittisen kautta kulkee Mäkriän ja Kuujärven välinen asfaltoitu maantie, josta haarautuu asfaltoitu tie YllöseenGeneralnyi plan, s. 71.. Länsipuolella sen ohittaa Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Kylästä on linja-autoyhteys Aunukseen ja KuujärvelleGeneralnyi plan, s. 42..

Paikallisista työllistäjistä tärkeimpiä ovat erilaiset palvelut. Nykyään alueella ei ole toimivia maatalousyrityksiä.Generalnyi plan, s. 30. Suurin osa työvoimasta käy töissä kunnan ulkopuolellaGeneralnyi plan, s. 67..

Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, kirjasto, elokuvasali ja kolme kauppaa. Myös Jokiselässä on kauppa.Generalnyi plan, s. 31–32.

Nähtävyydet
Suurenselän kylällä on historiallisen asutuksen status. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat autioituneen Pätsin (ven. Petšnaja Selga) kylän tsasouna sekä Suuren- ja Pienenselän, Pätsin ja Hatun (Kamennyi Rutšei) vanhat asuin- ja talousrakennukset. Historiallisia kohteita ovat Pätsin karsikkometsä ja Kuittisen toisen maailmansodan muistomerkki.

Lähteet


Viitteet

Aiheesta muualla
 Kuittisen kunta Aunuksen piirin sivustolla  

Luokka:Aunuksen kansallisen piirin kunnat
Luokka:Aunuksen piirin asutut paikat