Fredrik III (Saksa)

Fredrik III (Friedrich Wilhelm Nikolaus Karl, ) (18. lokakuuta 1831 Neues Palais, Potsdam, Preussi – 15. kesäkuuta Neues Palais, 1888 Potsdam, Preussi) oli Saksan keisari ja Preussin kuningas isänsä Vilhelm I:n jälkeen. 

Hänen jälkeensä Saksan keisariksi tuli hänen poikansa, autoritäärinen Vilhelm II. Tämän vuoksi vuotta 1888 sanotaan Saksan historiassa kolmen keisarin vuodeksi.

 Suku 
Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV:lla ei ollut omia lapsia, joten hänen nuorempi veljensä Vilhelm oli kruununperillinen. Kun Fredrik syntyi, hänestä tuli toinen kruununperimysjärjestyksessä, minkä vuoksi hän sai perinteisen preussilaisen sotilaskoulutuksen, jossa Helmuth von Moltke oli hänen mentorinsa. Fredrikin kotiopettajana toimi historioitsija ja arkeologi Ernst Curtius, jonka suhde tulevaan keisariin säilyi läheisenä Fredrikin koko elämän ajan. Myöhemmin Fredrik alkoi opiskelemaan lakia Bonnissa. Fredrik poltti piippua melkein 30 vuotta, mikä vaikutti negatiivisesti hänen terveyteensä.
 Avioliitto ja lapset 
Fredrik avioitui Ison-Britannian kuningatar Viktorian tyttären, prinsessa Viktorian kanssa 25. tammikuuta 1858. Huolimatta siitä, että avioliitto oli järjestetty, parin avioliitto on kuvattu onnelliseksi ja rakkausavioliitoksi. Preussin hovi olisi tosin halunnut naittaa kruununprinssin Venäjän hoviin.  

Yhdessä Viktorian kanssa Fredrik saivat kahdeksan lasta: 

 kruununprinssi Wilhelm, tuleva keisari Vilhelm II (27. tammikuuta 1859 – 4. kesäkuuta 1941) avioitui (1) 1881 Schleswig-Holsteinin prinsessa Auguste Viktorian kanssa (k. 1921) heillä oli jälkeläisiä; avioitui (2) 1922 Greizin prinsessa Hermine Reussin kanssa, ei jälkeläisiä

 prinsessa Charlotte, Saksi-Meiningenin herttuatar (24. heinäkuuta 1860 – 1. lokakuuta 1919) avioitui 1878 Bernhard III:n Saksi-Meiningenin herttuan kanssa, heillä oli jälkeläisiä
 prinssi Henrik (14. elokuuta 1862 – 20. huhtikuuta 1929) avioitui 1888 serkkunsa von prinsessa Irene von Hessen und zu Rheinin kanssa, heillä oli jälkeläisiä
 prinssi Sigismund (15. syyskuuta 1864 –18. kesäkuuta 1866) kuoli 2-vuotiaana aivokalvontulehdukseen
 prinsessa Viktoria, Schaumburg-Lippen prinsessa Adolf (12. huhtikuuta 1866 – 13. marraskuuta 1929) avioitui (1) 1890 Schaumburg-Lippen prinssi Adolfin kanssa (k. 1916), ei jälkeläisiä; avioitui (2) 1927 Alexander Zoubkovin kanssa, ei jälkeläisiä

 prinssi Waldemar (10. helmikuuta 1868 – 27. maaliskuuta 1879) kuoli 11-vuotiaana kurkkumätään
 prinsessa Sophie, Helleenien kuningatar (14. kesäkuuta 1870 – 13. tammikuuta 1932) avioitui 1889 Konstantin I:n Helleenien kuninkaan kanssa, heillä oli jälkeläisiä
 prinsessa Margaret, Hessen-Kasselin maakreivitär, Suomen kuningatar (22. huhtikuuta 1872 – 22. tammikuuta 1954) avioitui 1893 Hessenin prinssi Friedrich Karlin, Suomen kuninkaaksi valitun kanssa, myöhemmin Hessen-Kasselin maakreivi; heillä oli jälkeläisiä   
 Kruununprinssi 
Fredrik tuki Otto von Bismarckia, mutta koki Saksan sisä- ja ulkopoliittisen yhdistämisen "raudalla ja verellä" vieraaksi.

Kun Saksan keisarikunta perustettiin vuonna 1871, Fredrikistä tuli Preussin kuningaskunnan lisäkski myös Saksan keisarikunnan kruununprinssi. Tästä huolimatta von Bismarck pyrki pitämään Fredrickin poliittisen vaikutusvallan vähäisenä. Tämä vaikutti kruununprinssin mielialaan, minkä johdosta hän koki turhautuneisuutta ja hyödyttömyyden tunnetta.

Preussin–Itävallan sodan aikana Fredrik oli aluksi sotaa vastaan ja pyrki vakuuttamaan isänsä muuttamaan mielensä sodasta. Yhdessä von Moltken kanssa Fredrikillä oli ratkaiseva rooli Königgrätzin taistelussa. Sodan jälkeen Fredrik sai yhdessä von Bismarckin kanssa Vilhelmin vakuuttuneeksi siitä, että Baijerin ja Itävallan saksankielisten alueiden liittäminen Preussiin ei ollut hyvä idea.

Hälventääkseen juutalaisiin kohdistuneita ennakkoluuloja Fredrik antoi kruununprinssinä juutalaisia puolustavia lausuntoja ja tuomitsi ankarasti antisemitistiset kirjoitukset. Hän otti puolisoineen osaa synagogan palveluksiin osoittaakseen tukeaan juutalaisille.

 Keisari 
Saksassa käytiin keskustelua Vilhelm II:n mahdollisuudesta periä kruunu suoraan isoisältään. Fredrikillä todettiin kurkkusyöpä vuonna 1887, ja brittiläinen lääkäri Morell Mackenzie ehdotti leikkausta. Leikkaus oli tarkoitus toteuttaa 21. toukokuuta 1887, mutta se peruttiin. Helmikuussa 1888 harkittiin myös trakeostomiaa, mutta tuolloin oli jo liian myöhäistä.

Fredrikin noustessa valtaan hänen kurkkusyöpänsä oli edennyt jo pitkälle. Suurimman osan lyhyestä valtakaudestaan hän oli puhekyvytön ja kommunikoi kirjelapuilla. Sairaudestaan huolimatta hän yritti parhaansa mukaan hoitaa hallitsijan velvollisuuksiaan. Saksan liberaalit piirit asettivat häneen suuria toiveita, mutta ne raukenivat keisarin kuoltua. Hänen lakiesitystään keisarin valtaoikeuksien rajoittamisesta ei toteutettu.

 Kuolema ja merkitys 
Fredrikin valtakausi kesti vain 99 päivää. Hän kuoli 56-vuotiaana kesäkuussa 1888. Hänet on haudattu Friedenskircheen, Sanssoucin linnan puistoon, Potsdamiin.

Huolimatta liberaaleista arvoistaan Fredrik säilytti perheensä ja keisari-instituution arvovallan. Lyhyen valtakauden takia on toisinaan tuotu esiin arvioita siitä, miten paljon toisin historian kulku olisi mennyt, jos Fredrik olisi elänyt pidempään. Jossittelu alkoi jo melko pian Fredrikin kuoleman jälkeen. Suositun arvio lienee, että ensimmäinen maailmansota olisi estetty, jos Fredrik ei olisi kuollut nuorena.

 Kunnianosoituksia 

 Saksalaiset 

 55x55px Mustan kotkan ritarikunta (Preussi)
 55x55px Hohenzollernin perheen ritarikunta (Preussi)
 55x55px Punaisen kotkan ritarikunta (Preussi)Königlich Preussische Ordensliste s. 21
 55x55px Kuninkaallisen kruunun ritarikunta (Preussi)Königlich Preussische Ordensliste s. 557
 55x55px Albrekt Karhun ritarikunta (Anhalt)
 55x55px Uskollisuuden ritarikunta (Baden)
 55x55px Zähringerin leijonan ritarikunta (Baden)
 55x55px Kaarle Fredrikin sotilasansioritarikunta (Baden)

 55x55px Pyhän Hubertin ritarikunta (Baijeri)
 55x55px Pietari Fredrik Ludvigin ritarikunta (Oldenburg)
 55x55px Württembergin kruunun ritarikunta (Württemberg)
 55x55px Württembergin sotilasansioritarikunta (Württemberg)
 55x55px Guelphin kuningashuoneen ritarikunta (Hannover)
 55x55px Pyhän Yrjön ritarikunta (Hannover)
 55x55px Wendien kruunun ritarikunta (Mecklenburg)

Lähde:

 Ulkomaalaiset 

 55x55px Vapahtajan ritarikunta (Kreikka)
 55x55px Kamehameha I:n kuninkaallinen ritarikunta (Havaiji)
 55x55px Pyhän Tapanin ritarikunta (Itävalta-Unkari)
 55x55px Maria Teresian sotilasritarikunta (Itävalta-Unkari)
 55x55px Etelän Ristin ritarikunta (Brasilia)
 55x55px Elefanttiritarikunta (Tanska)
 55x55px Guadalupen keisarillinen ritarikunta (Meksiko)
 55x55px Kunniamaininnan ritarikunta (Ottomaanivaltakunta)
 55x55px Osmanin ritarikunta (Ottomaanivaltakunta)
 55x55px Imtiaz-mitali (Ottomaanivaltakunta)
 55x55px Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunta (Portugali)
 55x55px Kaksoislohikäärmeen ritarikunta (Kiina)
 55x55px San Marinon ritarikunta (San Marino)
 55x55px Krysanteemiritarikunta (Japani)
 55x55px Vilhelmin sotilasritarikunta (Alankomaat, 1878)
 55x55px Alankomaiden leijonan ritarikunta (Alankomaat)
 55x55px Romanian tähden ritarikunta (Romania)
 55x55px Pyhän Andreaksen ritarikunta (Venäjä)
 55x55px Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunta (Venäjä)
 55x55px Valkoisen kotkan ritarikunta (Venäjä)

 55x55px Pyhän Annan ritarikunta (Venäjä)
 55x55px Pyhän Stanislauksen ritarikunta (Venäjä)
 55x55px Pyhän Yrjön ritarikunta (Venäjä)
 55x55px Leopoldin ritarikunta (Belgia, 1853)
 55x55px Pyhän Haudan ritarikunta (Vatikaani)
 55x55px Takovon ristin ritarikunta (Serbia)
 55x55px Valkoisen kotkan ritarikunta (Serbia)
 55x55px Valkoisen norsun ritarikunta (Siam)
 55x55px Vapauttajan ritarikunta (Venezuela)
 55x55px Kultaisen taljan ritarikunta (Espanja)
 55x55px Pyhän Ferdinandin ja ansion ritarikunta (Sisilia)
 55x55px Sukkanauharitarikunta (Iso-Britannia)
 55x55px Bathin ritarikunta (Iso-Britannia)
 55x55px Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunta (Sardinia-Piemonte)
 55x55px Savoijin sotilasansioritarikunta (Sardinia-Piemonte)
 55x55px Sotilaallisen urhoollisuuden kultamitali (Sardinia-Piemonte)
 55x55px Kuninkaallinen Kaarle XIII:n ritarikunta (Ruotsi-Norja, 1858)
 55x55px Serafiimiritarikunta (Ruotsi-Norja, 1861)
 55x55px Pyhän Olavin ritarikunta (Ruotsi-Norja, 1873)

Lähde:

 Galleria 

Lähteet

 Königlich Preussische Ordensliste, 1886, Berliini, Gedruckt in der Reichsdruckerei

 Viitteet 

Luokka:Hohenzollernin hallitsijasuku
Luokka:Saksan keisarit
Luokka:Saksan sotamarsalkat
Luokka:Vuonna 1831 syntyneet
Luokka:Vuonna 1888 kuolleet