Nordsjön kartano

Nordsjön kartano () on viheraluevaltainen Itä-Helsingin Vuosaaren peruspiirin osa-alue Vuosaaren sataman länsipuolella. Alueella ei asunut ketään vuoden 2024 lopussa. Vuoden 2022 lopussa alueella oli 133 työpaikkaa.

Nordsjön kartanon naapureina ovat osa-alueista Uutela etelässä, Aurinkolahti lounaassa, Keski-Vuosaari lännessä, Mustavuori pohjoisessa ja Niinisaari Vuosaaren satamineen pohjoisen ja idän suunnalla.

Nordsjön kartano kuuluu laajaan Vuosaaren ulkoilupuiston alueeseen, joka ulottuu etelässä Uutelan merenrannoilta ja jatkuu Vuosaaren Huipun virkistysalueelle Vuosaaren pohjoisosissa. Merkittävä osan Nordjön kartanon alueesta vie 18-reikäinen Vuosaaren golfkenttä, joka on levittäytynyt 50 hehtaarin suuruiselle alueelle. Muukin ulkoilureitistö on laaja, vaikka Vuosaaren satama-alueelle johtava Vuotie halkoo maiseman. Esimerkiksi kotiseutupyöräilyreitistö kulkee Nordsjön kartanon alueen ytimenä toimivan Vuosaaren kartanon kautta.

Historia
pienoiskuva|vasen|Kartanon puinen päärakennus

Nordsjön kartanon alueella sijaitsevan Vuosaaren kartanon historia () ulottuu aina 1540-luvulle, jolloin ensimmäiset maininnat Vuosaaren neljästä kylästä ja niiden kahdeksasta tilasta kirjattiin Kustaa Vaasan veroluetteloihin. Näistä muodostettiin myöhemmin Vuosaaren ja Rastilan kartanonmaat. Vuoden 1710 maakirjan mukaan Vuosaaressa oli Backmansin ratsutilan eli Henriksbergin lisäksi kolme muuta ratsutilaa. 1757 annetun isojakoasetuksen seurauksena Backmansin rustholli, Vuosaaren kartano, sai isojaossa 1778 kaiken kaikkiaan 371 hehtaarin alueen maata.

Sittemmin kartanon alueen koko ja omistajuus vaihtui varsin useasti. Alue jatkoi maatilana aina vuoteen 1966 saakka, vaikka vuonna 1937, Oy Saseka Ab:n ja Lohjan Kalkki Oy:n hankittua alueen, sen hiekkaharjuja ja -kankaita käytettiin samalla myös tiili- ja Siporex-tuotannon raaka-aineina. Vuonna 1966 Vuosaari liitettiin Helsinkiin ja kartanon maat rakennuksineen ja puistoineen siirtyivät Helsingin kaupungin hoiviin.

Nykyisen Vuosaaren kartanon päärakennuksen vanhimman osan arvellaan valmistuneen 1800-luvun alussa. Tilanhoitajan asunto on peräisin 1850-luvulta. Arkkitehti Waldemar Aspelinin piirtämä päärakennuksen laajennus valmistui vuonna 1897.

Päärakennus on ollut vuokrattuna viime vuosikymmenet. Vuokralaisena oli ensin Diakonissalaitos, joka kunnosti puurakenteista päärakennusta ja muita alueen rakennuksia. Diakonissalaitoksen jälkeen kartanossa toimi Helsingin kaupungin päiväkoti. Kartanon osti Helsingin kaupungilta marraskuussa 2021 Ranskalainen kauppa Oy, joka kunnostaa kartanosta liike- ja ravintolatilaa. Kartanon alueelle ollaan laatimassa asemakaavamuutosta.

 Kuvia 

Lähteet

Kirjallisuutta
 Helsinki alueittain (2005). Tietoa Vuosaaren peruspiiristä. (pdf)
Ote Kyllikki Kailarin kirjasta Vuosaaren kaupunginosayhdistyksen sivuilla (pdf)

Aiheesta muualla
Vuosaari.fi -kaupunginosasivusto
Kartanopuistot, rakennusvirasto
Etelä-Vuosaaren kotiseutu-polkupyöräreitti karttoineen. Kohde 21: Vuosaaren kartano. (pdf)

Luokka:Vuosaari
Luokka:Suomen kartanot
Luokka:Helsingin osa-alueet