Luettelo Skotlannin hallitsijoista

Tämä on luettelo Skotlannin kuningaskunnan hallitsijoista. Perimätiedon mukaan valtion perusti Kenneth I vuonna 843, vaikkakin nykyinen historiankirjoitus pitää hänen pojanpoikaansa Konstantin II:ta Skotlantia edeltäneen Alban kuningaskunnan perustajana. Itsenäisen kuningaskunnan luonne muuttui vuonna 1707 unionisopimuksen (Act of Union) myötä, jolloin Englannin kuningaskunta ja Skotlanti yhdistyivät muodostaen Ison-Britannian kuningaskunnan. Englanti ja Skotlanti olivat olleet personaaliunionissa vuodesta 1603 lähtien, mutta mailla oli ollut omat parlamentit, jotka yhdistettiin unionisopimuksen myötä.

Nykyisin Skotlanti on osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa Englannin, Walesin ja Pohjois-Irlannin ohella. Alueilla on yksi yhteinen hallitsija, mutta lisäksi muilla paitsi Englannilla omat parlamenttinsa.

Alpinin hallitsijasuku (848–1034)

monarkkikeskiaikainen gaelinimivallassa80pxKenneth I Cináed mac AilpínCiniod m. Ailpin843/848 – 13.2.858Donald IDomnall mac Ailpín858 – 13.4.86280pxKonstantin ICausantín mac Cináeda862–877Aed Áed mac Cináeda877–878Giric Giric mac Dúngail878–889EochaidEochaid mac Run*878–889?80pxDonald II Domnall mac Causantín889–90080pxKonstantin II Causantín mac Áeda995–99780pxMalcolm IMáel Coluim mac Domnaill943–95480pxIndulfIldulb mac Causantín954–962DubDub mac Maíl Choluim962–967CulenCuilén mac Ilduilb967–971 Amlaíb Amlaíb mac Ilduilb 973x–97780px Kenneth IICináed mac Maíl Choluim971, 977–99580px Konstantin III Causantín mac Cuiléin995–99780pxKenneth IIICináed mac Duib997 – 25.3.100580pxMalcolm IIMáel Coluim mac Cináeda1005–1034

 Dunkeld-hallitsijasuku (1034–1286)
monarkkikeskiaikainen gaelinimivallassa80px Duncan IDonnchadh mac CrìonainDonnchad mac Crínáin1034–1040 80px Macbeth  MacBheatha mac FhionnlaighMac Bethad mac Findláich1040–1057  LulachLughlagh mac Gille ChomghainLulach mac Gille Comgaín1057–1058 80px Malcolm III Maol Chaluim mac DhonnchaidhMáel Coluim mac Donnchada1058–1093 'Donald III Dòmhnall mac DhonnchaidhDomnall mac Donnchada1093–1097 70px Duncan IIDonnchadh mac Mhaoil ChaluimDonnchad mac Maíl Choluim109480pxEdgar Eagar mac Mhaoil ChaluimÉtgar mac Maíl Choluim1097–1107 80px Aleksanteri IAlasdair mac Mhaoil ChaluimAlaxandair mac Maíl Choluim1107–1124 80pxDavid IDàibhidh mac Mhaoil ChaluimDabíd mac Maíl Choluim1124–115380pxMalcolm IV Maol Chaluim mac EanraigMáel Coluim mac Eanric1153–116580px Vilhelm I LeijonaUilleam mac EanraigUilliam mac Eanric1165–121480pxAleksanteri IIAlasdair mac UilleimAlaxandair mac Uilliam1214–124980px Aleksanteri IIIAlasdair mac AlasdairAlaxandair mac Alaxandair1249–1286

Sverren hallitsijasuku (1286–1290) kiistanalainen

monarkkisyntynytvallassakuollut 80px  Margaret 1283Norjassa 1286–12901290 Orkneysaarilla

Ensimmäinen interregnum 1286–1292

 Balliolin hallitsijasuku (1292–1296)
monarkkikeskiaikainen gaelinimisyntynytvallassakuollut50px John BalliolToom Tabard12491292–12961314PicardiessaRanskassa

Toinen interregnum 1296–1306

 Brucen hallitsijasuku (1306–1371)
monarkki puoliso(t)vallassasyntynytkuollutkeskiaikainen gaelinimi50pxRobert I Bruce Isabella of Mar (n. 1295)Elizabeth de Burgh (1302)1306–132911. heinäkuuta 1274 Ayrissa, Ayrshire, Skotlannissa Cardrossin kartanossa, SkotlannissaRaibeart a Briuis50px David IIJoan of the Tower 7. heinäkuuta 1328Margaret Drummond 20. helmikuuta 13641329–13715. maaliskuuta 1324Dunfermlinen palatsissa, SkotlannissaEdinburghin linnassa, SkotlannissaDàibhidh Bruis

Stuartin hallitsijasuku

Robert Brucen pojan David II:n kuoltua lapsettomana Brucen tyttärenpoika Robert Stewart peri kruunun lähimpänä perillisenä. Robert II oli ensimmäinen Stewart- eli Stuart-sukuinen Skotlannin kuningas vuosina 1371–1390.Robert II (r.1371-1390) The British Monarchy Suku oli Skotlannin viimeinen kuningassuku: vuonna 1707 kuningaskunnat ja parlamentit yhdistettiin kuningatar Anna Stuartin alaisuudessa. Annaa seurasi hallitsijana pikkuserkku Yrjö I Hannover-suvusta vuosina 1714–1727.

Stewart-nimi tuli perinnöllisestä tittelistä "High Steward of Scotland", jonka suvun edustajat saivat 1100-luvulla. (Engl. steward = edustaja, isännöitsijä, asiainhoitaja).

Stewartin hallitsijasuku (1371–1567)

monarkki vallassa  syntynyt   puoliso(t)   kuollut 80px Robert II||1371–1390 || 2. maaliskuuta 1316PaisleyssaRenfrewshiressa || Elizabeth Mure1336 ja 1349 Euphemia de Ross2. toukokuuta 1355 ||Dundonaldin linnassaAyrshiressaSkotlannissa
|-
| 80px||Robert III ||1390–1406 || noin 1337 || Annabella Drummond1367 || PerthissäSkotlannissa
|-
| 80px ||Jaakko I|| 1406–1437 || heinäkuu, 1394Dunfermlinen palatsissa, Skotlannissa || Joan Beaufort 2. helmikuuta 1424 || Perthin dominikaaniluostarissa, PerthissäSkotlannissa 
|-
|80px || Jaakko II||1437–1460 || 16. lokakuuta 1430Holyroodin palatsissaEdinburghissa || Maria van Gelre3. heinäkuuta 1449 || Roxburgh´n linna, Scottish Borders,Skotlannissa
|-
| 80px ||Jaakko III||1460–1488 || 10. heinäkuuta 1451Stirlingin linnassa tai St Andrewsin linnasa || Margrete13. heinäkuuta 1469 || Sauchieburnin taistelussa, StirlingissäSkotlannissa
|-
| 80px ||Jaakko IV||1488–1513 || 17. maaliskuuta 1473Stirlingissä || Margaret Tudor8. elokuuta 1503 || Floddenin taistelussaNorthumberlandissaEnglannissa 
|- 
| 80px ||Jaakko V||1513–1542 || 15. huhtikuuta 1512Linlithgowin linna, Skotlannissa || Madeleine de Valois 1. tammikuuta 1537Marie de Guise18. toukokuuta 1538 || Falklandin palatsissaSkotlannissa
|-
|80px || Maria Stuart'''1542–1567  8. joulukuuta 1542Linlithgowin linna, Skotlannissa   Frans II24. huhtikuuta 1558Henry Stuart 9. heinäkuuta 1565James Hepburn (Bothwellin jaarli)15. toukokuuta 1567  Fotheringhayn linna Northamptonshiressa Englannissa

Stuartin hallitsijasuku (1567–1651)

Isänsä Jaakko V:n kuoltua Maria Stewart (1542–1587) nousi alle viikon ikäisenä Skotlannin kuningattareksi (1542-1567). Maria avioitui Ranskan kruunperijä François'n kanssa, jolloin avioton velipuoli Morayn jaarli James Stewart hallitsi kuningattaren nimissä. Maria otti sukunimekseen Stuart, jotta ranskalaiset lausuisivat sen oikein. Vuonna 1560 Maria palasi kotimaahansa 18-vuotiaana leskenä. Katolisena hän joutui myöhemmin sisällissotaan velipuoltaan vastaan ja haki turvapaikkaa Jaakko V:n serkulta, Englannin kuningattarelta Elisabet I:ltä. Elisabet vangitutti Maria I:n, koska tällä oli suurempi oikeus Englanninkin kruunuun, nosti kaksivuotiaan Jaakko VI:n (1567–1625) Skotlannin kuninkaaksi ja teloitutti Maria Stuartin vuonna 1587.

Elisabet I:n kuoleman jälkeen vuonna 1603 Skotlannin kuningas Jaakko VI nousi myös Englannin kuninkaaksi (Jaakko I). Jaakko oli Tudor isoisoäitinsä Margaret Tudorin kautta, joka oli Henrik VII:n tytär. Vuonna 1604 Jaakko otti arvonimekseen Ison-Britannian kuningas. Skotlannin ja Englannin parlamentit kuitenkin jäivät erilleen. 

Protestantteja syrjinyt Jaakon poika Kaarle I (kuninkaana 1625–1649) joutui epäsuosioon ja Englannin sisällissotiin 1642–1646 ja 1648–1649. Hänet teloitettiin vuonna 1649 ja valta siirtyi parlamentille ja lordiprotektori Oliver Cromwellille. Skotlannin parlamentti valitsi kuninkaakseen Kaarlen pojan Kaarle II, mutta Cromwell valloitti Skotlanninkin vuonna 1651 ja Kaarle II pakeni Ranskaan.

monarkkivallassasyntynytvanhemmatpuoliso(t)kuollutvaatija100px|Jaakko VIJaakko VI   1567–1625 19. kesäkuuta 1566EdinburghissaHenrik Stuart ja Maria I (Skotlanti) Anna Tanskalainen23. marraskuuta 1589 , Cheshunt Henrik VII:n suora jälkeläinen100px|Kaarle IKaarle I   1625–1649 19. marraskuuta 1600Dunfermlinessa Jaakko I ja Anna TanskalainenHenrietta Maria 13. kesäkuuta 1625 , Lontoossa Jaakko I:n poika 100px|Kaarle IIKaarle II 1649–165129. toukokuuta 1630LontoossaKaarle I ja Henrietta Maria Katariina de Bragança21. toukokuuta 1662 , Lontoossa Kaarle I:n poika

Stuartin hallitsijasuku (palautettu) (1660–1707)

Levottomuuksien vuoksi rojalistit voittivat Englannin parlamenttivaalit, ja parlamentti kutsui Kaarle II:n kuninkaakseen, jolloin tästä tuli jälleen myös Skotlannin kuningas (1660–1685). Kaarle II hajotti Skotlannin parlamentin ja nimesi veljensä Jaakon Skotlannin kuvernööriksi. Katolisesta Jaakosta tuli Englannin (Jaakko II) ja Skotlannin (Jaakko VII) kuningas (1685–1688). Koska Jaakkokin suosi katolisia ja pyrki itsevaltiuteen, anglikaaninen aateli kutsui Jaakon vävyn ja sisarenpojan, Alankomaiden käskynhaltija Vilhelm III Oranialaisen hallitsijaksi tämän puolison, Jaakon vanhimman tyttären Maria II:n kanssa. Vilhelm kukisti Jaakon mainiossa vallankumouksessa (1688–1689), ja pian myös Skotlannin parlamentti hyväksyi avioparin Skotlannin hallitsijoiksi (1689–1702; Maria kuoli 1694). Lapsetonta pariskuntaa seurasi Marian sisar Anna (1702–1707).

monarkkivallassasyntynytvanhemmatpuoliso(t)kuollutvaatija100px|Kaarle VII ja IIKaarle II  1660–168529. toukokuuta 1630LontoossaKaarle I ja Henrietta Maria Katariina de Bragança21. toukokuuta 1662 , Lontoossa Kaarle I:n poika100px|Jaakko VII Jaakko VII  1685–168814. lokakuuta 1633LontoossaKaarle I ja Henrietta Maria(1) Anne Hyde3. syyskuuta 1660(2) Maria Modenalainen  21. marraskuuta 1673 Saint-Germain-en-Laye'ssä, Ranskassa Kaarle I:n poika100px|Maria IIMaria II  1689–169430. huhtikuuta 1662LontoossaJaakko II ja Anne Hyde Vilhelm III Oranialainen, 4. marraskuuta 1677 , Lontoossa Kaarle I:n lapsenlapsi100px|Vilhelm III OranialainenVilhelm II  1689–17024. marraskuuta 1650HaagissaYhdistyneissä provinsseissaWilhelm II ja Maria Oranialainen Maria II, 4. marraskuuta 1677 , Lontoossa 100px|AnnaAnna 1702–1707 Ison-Britannian kuningatar 1. toukokuuta 1707–17146. helmikuuta 1665LontoossaJaakko II ja Anna Hyde George Oldenburg28. heinäkuuta 1683 Lontoossa Jaakko II:n tytär

 Ison-Britannian hallitsijat 
Skotlannin ja Englannin parlamentit yhdistyivät vuonna 1707 Panaman kolonialismihankkeen vietyä Skotlannin vararikon partaalle. Tällöin Englannin kuningaskunta ja Skotlannin kuningaskunta yhdistyivät Ison-Britannian kuningaskunnaksi. 

Ison-Britannian ensimmäisenä kuningattarena toimi Anna Stuart 1707–1714, mutta koska hänen 17 lastaan olivat kuolleet jo pieninä lapsina eikä hänellä siten ollut perijää, sai parlamentti vuonna 1701 antamansa asetuksen perusteella valita hänen kuoltuaan uuden hallitsijan. Valituksi tuli Stuartien protestanttinen pikkuserkku, Hannoverin vaaliruhtinas Yrjö I:n, joka ei isälinjaltaan enää ollut Stuart vaan Hannover-sukua. Sen viimeisen edustajan, kuningatar Viktorian lapset katsottiin Viktorian puolison Albertin Saksi-Goburg-Gothan sukuun eli nykyiseen Windsorin hallitsijasukuun kuuluviksi. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijat ovat siten yhä Stuartien suoria jälkeläisiä mutta eivät isälinjaltaan. 

Toisaalta esimerkiksi ensimmäinen Stuart oli Robert I Brucen tyttärenpoika ja Bruce oli Dunkeld-suvun David I:n jälkeläinen. Ensimmäinen Dunkeld-sukuinen kuningas puolestaan oli Alpin-suvun jälkeläinen. Siten kaikki Skotlannin ja Ison-Britannian kuninkaat ja kuningattaret ovat olleet Kenneth I MacAlpinin (kuninkaana 843/848 – 858) suoria jälkeläisiä.

Lähteet
 The official website of The British Monarchy

 Viitteet 



*
Skotlannin hallitsijat