Nicodemus Tessin nuorempi

Nicodemus Tessin nuorempi (23. toukokuuta 1654 Nyköping – 10. huhtikuuta 1728 Tukholma) oli huomattava barokin arkkitehtuuria edustanut ruotsalainen arkkitehti ja kreivi.

Hänet ylennettiin hoviarkkitehdiksi vuonna 1676, ja Tukholman kaupunginarkkitehtina hän toimi vuosina 1682–1715. Hänen rakennustyylissään yhdistyvät myöhäisbarokin piirteet arkkitehti Andrea Palladiolta ja ranskalaisesta 1700-luvun klassismista saatuihin vaikutteisiin.Jokinen ja Honkala 2000, s. 245 Hän oli Yli-intendentinviraston ensimmäinen johtaja.

 Suku ja koulutus 
Tessin nuorempi opiskeli maineikkaan arkkitehti-isänsä, Nicodemus Tessin vanhemman opastuksella. Vuosina 1673–1680 hän matkusti Euroopassa, ja vieraili Englannissa, Ranskassa sekä Italiassa. Tessin nuorempi omaksui opintomatkoillaan italialaisen ja ranskalaisen klassismin. Roomassa ollessaan Tessin tutustui kuvanveistäjä Gian Lorenzo Berniniin ja arkkitehti Carlo Fontanaan Ruotsista karkotetun kuningatar Kristiinan myötävaikutuksella. Euroopan kiertueella oli suuri vaikutus Tessin nuoremman arkkitehtuuriin.Curl 1999, s. 665

 Ura 
Tessin nuorempi seurasi isäänsä tämän kuoleman jälkeen Drottningholmin linnan hoviarkkitehtina vuonna 1681 ja Tukholman kaupunginarkkitehtina vuonna 1682. Hän valvoi tämän kesken jääneen Tukholman vanhan kaupungintalon projektin loppuun 1680-luvulla. Vuosina 1677–1688 hän teki kuningas Kaarle XI:n tukemana opintomatkan ulkomaille tutustuakseen uusimpaan linna- ja palatsiarkkitehtuuriin.

Tessin suunnitteli itselleen upean Tessinin palatsin Tukholmaan vuosina 1692–1700. Tyylikäs rakennus toimi Tessinin taitojen mainoksena ja osoitti hänen hallitsevan täydellisesti sekä ranskalaisen että italialaisen barokkityylin.

Vuonna 1697 tulipalo tuhosi Tukholman Tre Kronor linnan ja sen juuri valmistuneen laajennusosan, ja Tessin nuorempi laati nopeasti uuden kuninkaanlinnan piirustukset. Kuninkaanlinna on hänen päätyönsä. Se on ulkoasultaan italialaistyylinen barokkirakennus ja sisustukseltaan se edustaa 1700-luvun ranskalaisvaikutteista rokokoota. Linnan rakennustyöt kestivät vuosikymmeniä ja ne keskeytettiin vuonna 1709 Pultavan taistelun jälkeen, sillä Ruotsin valtion varat olivat huvenneet kuningas Kaarle XII:n Suuressa Pohjan sodassa Tanskaa, Puolaa ja Venäjää vastaan. Hänen oppilaanaan ja avustajanaan linnan rakennustyön valvonnassa oli arkkitehti Göran Josua Adelcrantz.

Vuonna 1697 Tessinin aloitteesta perustettiin yli-intendentin virasto, jonka vastuulle kuuluivat kaikki kuninkaalliset rakennukset ja puutarhat. Tessinistä tuli Ruotsin ensimmäinen yli-intendentti. Hänet korotettiin vuonna 1697 vapaaherraksi.
pienoiskuva|300x300px|Sivu Nicodemus Tessinin päiväkirjasta vuodelta 1688.
Vuonna 1713 Tessin laati yleissuunnitelman kuninkaanlinnan ympäristöstä, jota oli tarkoitus kaunistaa ja suurentaa. Kun kävi selväksi, että Tukholman palatsin valmistuminen olisi pitkä prosessi, hän teki käsikirjoituksia ohjeineen palatsin valmistumisesta. Vuonna 1714 hänet korotettiin kreiviksi. 

Nicodemus Tessin nuorempi ehti kuolla 73-vuotiaana huhtikuussa 1728 ennen kuninkaanlinnan valmistumista. Työt oli aloitettu uudelleen vuonna 1727 ja Tessinin kuoleman jälkeen kuninkaanlinnan rakennustöitä valvoivat hänen poikansa, yli-intendentti kreivi Carl Gustaf Tessin ja hovi-intendentti, arkkitehti Carl Hårleman avustajanaan sisustuksista vastannut arkkitehti Carl Fredrik Adelcrantz. Linnan rakennustyömaa työllisti kolme arkkitehtisukupolvea, sen viimeistelivät yli-intendentti Carl Johan Cronstedt ja arkkitehti Jean Eric Rehn. Kuninkaanlinna valmistui yli 50 vuoden rakennustyön jälkeen vuonna 1753. Myös Carl Hårleman ehti kuolla ennen linnan valmistumista.
pienoiskuva|300x300px|Steningen linnan julkisivupiirros 1690.
pienoiskuva|312x312px|Tukholman kuninkaanlinnan pohjoisen julkisivun piirros 1690.
Tessinin muita huomattavia töitä ovat Stureforsin linna, Karlskronan kahdeksankulmainen Trefaldighetskyrka (1697–1709) sekä Drottningholmin linnan sisustus sekä kirkko ja Versailles'n linnan puistosta inspiraationsa saanut suihkulähteitä sisältävä barokkipuutarha. Muita töitä ovat hänen langolleen Bengt Gabrielsson Oxenstiernalle suunniteltu Rosersbergin linna (n. 1680–1690 -luku) ja kreivi Carl Gyllenstiernalle suunniteltu Steningen linna (1694–1698).

 Avioliitot ja jälkeläiset 
Tessin avioitui 15. kesäkuuta 1689 hovineito, kreivitär Hedvig Eleonora Stenbockin (1658–1714) kanssa, joka oli valtaneuvos, kenraalikuvernööri kreivi Erik Gustafson Stenbockin ja Catharina von Schwerinin nuorin tytär.

Avioliittoaikeita pidettiin hovissa skandaalina, koska vasta 13 vuotta aiemmin aateleloitu  35-vuotias kamariherra Tessin katsottiin mahdollisen puolisonsa kreivilliseen sukuun nähden alempiarvoiseksi. Pienenä lapsena orvoksi jäänyt, koulutettu ja kielitaitoinen jo 31-vuotias Hedvig lähetettiin vuonna 1689 äitinsä sukulaisten luokse Ruotsin Pommeriin, jonne Nicodemus Tessin matkusti perässä (hänen isänsä oli syntynyt Pommerissa). Liitto solmittiin Spantekowissa vastoin Stenbockin suvun ja leskikuningatar Hedvig Eleonoran tahtoa. He asettuivat asumaan Tessinin palatsiin, joka valmistui vuosina 1694–1701. Kuningas Kaarle XII otti heidät takaisin suosioonsa.

Heille syntyi neljä lasta, joista kolme eli aikuiseksi asti:pienoiskuva|340x340px|Tukholman kuninkaanlinnan linnankirkon suunnitelma 1698. 

 Hedvig Charlotta Tessin (n. 1690/1691)
 Carl Erik (1692–1693) 

 Ulrika Maria Tessin (s. 1694)
 Carl Gustaf Tessin (1695–1770)

Toisen kerran Tessin avioitui vuonna 1716 vapaaherratar Maria Barbro Horn av Marienborgin (k. 1725) kanssa. Avioliitto oli lapseton. 
pienoiskuva|300x300px|Tessinin ehdotus Tukholman kuninkaanlinnan ympäristön suunnitelmaksi 1713. (pohjoinen oikealla)

 Töitä 
 Tre Kronor -linnan uudelleenrakennus, pohjoissiipi 1692−1697
 Auditorium Gustavianum, Uppsala

 Tukholman kuninkaanlinna, 1697–1728, valmistui 1753
 Södra stadshuset, 1680 jälkeen, Tukholma
 Steningen linna, 1690, rakennettu 1694–1698
 Drottningholmin linnan sisustus ja kirkko, 1680-luku
 Tessinin palatsi, 1694–1701, Tukholma
 Stureforsin linna, valmistunut 1704, Linköping
 Fredrikskyrkan, rakennettu 1720–1744, Karlskrona
 Ulrika Eleonoran kirkko, vihitty 1692, Söderhamn
 Kaarlen kirkko (Kung Karls kyrka), 1690, vihitty 1700, Kungsör
 Västeråsin tuomiokirkon torni, 1691 jälkeen
 Rosersbergin linnan uudelleenrakennus, n. 1680–1690 -luku
 Lähteet 
Jokinen, Teppo & Honkala, Liisa: Arkkitehtuurin sanakirja. WSOY 2000. 
Curl, James Stevens: Dictionary of Architecture. Oxford University Press 1999. 

 Viitteet 

Luokka:Ruotsalaiset arkkitehdit
Luokka:Ruotsalaiset kreivit
Luokka:Vuonna 1654 syntyneet
Luokka:Vuonna 1728 kuolleet
Luokka:Ruotsalaiset aateliset