Kaarle Krohn

Kaarle Leopold Krohn (10. toukokuuta 1863 Helsinki – 19. heinäkuuta 1933 SammattiOtavan Iso tietosanakirja osa 4 palsta 1509) oli suomalainen kielitieteilijä, kansanrunouden tutkija ja Helsingin yliopiston suomalaisen ja vertailevan kansanrunoustutkimuksen professori.

Krohn oli Suomalaisuuden liiton puheenjohtaja vuonna 1907.

Kaarle Krohnin veli oli säveltäjä ja musiikintutkija Ilmari Krohn ja sisaria kirjailijat Helmi Krohn ja Aino Kallas. Hänen serkkunsa oli säveltäjä Mikael Nyberg.

Ura

Krohn tuli tunnetuksi suomalaisen kansanrunoustieteellisen menetelmän, niin sanotun historiallis-maantieteellisen menetelmän kehittäjänä. Menetelmällä pyritään selvittämään runon, myytin, legendan tai sadun varhaisvaiheita, kulkeutumista ja muuntumista. Menetelmä perustuu saman runon tai sadun eri toisintojen vertailuun. Analysoimalla toisintojen maantieteellistä levinneisyyttä Krohn pyrki mallintamaan runon eri aikoina esiintyneet versiot todennäköistä alkuversiota myöten.

Menetelmän kehitti alun perin Kaarle Krohnin isä, Helsingin yliopiston kielitieteen professori Julius Krohn. Kaarle Krohn jatkoi isänsä työtä ja teki menetelmän kansainvälisesti tunnetun. Sitä kutsutaan nykyään paitsi maantieteellis-historialliseksi metodiksi, myös suomalaiseksi tutkimusmenetelmäksi. Metodia pidetään folkloristiikan ensimmäisenä tieteellisenä menetelmänä.

Tutkimuksillaan Krohn pyrki selvittämään kysymystä Kalevalan runojen alkuperästä. Hän päätyi siihen, että runot olivat syntyneet Länsi-Suomessa, josta ne sittemmin olivat levinneet Karjalaan ja Inkeriin. Aikaisemmissa tutkimuksissaan Krohn oli taipuvainen pitämään runoja pakanallistuneina versioina kristillisistä kertomuksista. Vuonna 1918 ilmestyneessä kaksiosaisessa tutkimuksessaan Kalevalankysymyksiä hän omaksui uuden käsityksen, jonka mukaan runot perustuivat suurelta osin historiallisiin tositapahtumiin. 

Krohn otti myös kantaa Kalevalan Sammon alkuperään ja asettui aluksi tukemaan isänsä käsitystä, jonka mukaan Sampo oli aurinko. Myöhemmin hän tarkisti kantaansa ja päätyi 1920-luvulla tukemaan Uno Harvan teoriaa Sammosta maailmanpuu-myytin ilmentymänä. Sammon ryöstöstä kertova runo kuitenkin perustui Krohnin mielestä Gotlantiin tehtyyn ryöstöretkeen.

 Teokset 
 Tutkimuksia suomalaisten kansansatujen alalta, 1887 
 Suomen suvun pakanallinen jumalanpalvelus, 1894, toimittanut isänsä Julius Krohnin luentojen pohjalta. 
 Kantelettaren tutkimuksia, 1900 
 Kalevalan runojen historia, 1903–1910 
 Kalevalankysymyksiä, 1918 


 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Vapaasti ladattavia Kaarle Krohnin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
 Helsingin yliopisto / Tarina siitä, kuinka pääsimme Tuhkimon jäljille



Luokka:Fennistit
Luokka:Suomalaiset folkloristit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Vuonna 1863 syntyneet
Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Luokka:Suomalaiset professorit