Kalasataman metroasema

Kalasataman metroasema () on Helsingin metron maanpäällinen asema Sörnäisten kaupunginosan Kalasataman osa-alueella itäisessä kantakaupungissa. Se sijaitsee Sörnäisten ja Kulosaaren asemien välissä ja palvelee etupäässä Kalasataman ja Sompasaaren asuinalueita.

Kalasataman metroasema avattiin 1. tammikuuta 2007, joka tekee siitä Helsingin metron maanpäällisistä asemista uusimman. Asema on niin sanottu silta-asema, eli se sijaitsee maanpinnan yläpuolella. Asema rakennettiinkin valmiin metrosillan ympärille, jonka vuoksi se on kolmiraiteista Itäkeskusta lukuun ottamatta metron ainoa, jossa ei ole keskilaituria vaan sivulaiturit. Asemalta on esteetön kulku katutasolle ja vuonna 2018 avattuun kauppakeskus Rediin.

Vuonna 2025 Kalasatama oli Helsingin metron kuudenneksi vilkkain asema. Sitä käytti arkipäivisin keskimäärin 27 200 matkustajaa.

 Historia 
Nykyisen Kalasataman aluelle sijoittuva metroasema esiintyi ensimmäisen kerran Helsingin metrotoimikunnan suunnitelmissa jo vuonna 1963. Ehdotuksessa asema oli nimetty Kaasutehtaan asemaksi alueella vuosina 1909–1973 toimineen Suvilahden voimalaitoksen mukaan. Alkuvuosien visiot lyhyine asemaväleineen muistuttivat enemmänkin nykyistä pikaraitiotien määritelmää, mutta 1960-luvun loppupuolella suunnitelmat vaihtuivat nopeampaan raskaan raideliikenteen ratkaisuun, joka edellytti asemien karsimista.

1960-luvulla lähes koko Sörnäistenniemen alue oli Sörnäisten sataman ja teollisuuden käytössä, eikä siellä sijainnut asutusta tai toimistotiloja. Metroasema säilyi silti välille Kamppi–Puotinharju (nyk. Itäkeskus) typistyneissä suunnitelmissa, mutta sen nimeksi esitettiin Kalasatamaa. Kaupunginvaltuusto teki päätöksen metrosta vuonna toukokuussa 1969, mutta jo seuraavan vuoden maaliskuussa Kalasataman ja Roihupellon asemat päätettiin jättää toistaiseksi pois heikkojen käyttäjämääräodotusten ja keskeneräisten maankäyttösuunnitelmien vuoksi. Suunnitelluille paikoille päätettiin kuitenkin jättää niin sanotut asemavaraukset, jotka tarvittaessa mahdollistaisivat asemien rakentamisen myöhemmässä vaiheessa.

Seuraavina vuosikymmeninä metroaseman suunnittelu oli jäänyt taka-alalle. Näihin aikoihin harkittiin ainoastaan pienempää pysäkkiä tai seisaketta, mutta tästäkin luovuttiin kun 1980-luvun alussa rakennettiin suurehkot portaat Junatien sillan bussipysäkeille. Keskustelu Kalasataman metroasemasta virkosi toden teolla 1990-luvulla, kun alueelle alettiin suunnitella asuin- ja toimistotiloja. Vuonna 1991 rakennusyhtiö Haka julkisti suunnitelmansa uutta Suvilahteen sijoitettavaa suurhallia varten, ja niissä tulevan metroaseman rooli nähtiin välttämättömänä. Samana vuonna YTV:n liikennelautakunta kehotti harkitsemaan uutta metroasemaa, ja toukokuussa 1992 Helsingin Sanomat uutisoi Sörnäisten suurhallin toimivan Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 1997 pelipaikkana, mutta nämä suunnitelmat eivät lopulta toteutuneet. Kalasataman metroaseman, jota toisinaan kutsuttiin myös Hermannin metroasemaksi, ideointi jatkui ja 1990-luvun puolivälissä sitä suunniteltiin nykyistä paikkaa lännemmäksi palvelemaan muun muassa Hermannin teollisuusaluetta. Vuonna 1996 Helsingin kaupungin liikenneliikelaitos arvioi, että metroaseman vaikutusalueella tulisi olla vähintään 10 000 ihmisen asuin- ja työpaikka-alue, ennen kuin sen rakentaminen kannattaa. Arkkitehti Juhani Vainion laatimissa ensimmäisissä havainnekuvissa asema kuvattiin jo nykyisen kaltaisena silta-asemana.

Helsingin kaupunginhallitus ja -valtuusto hyväksyivät joulukuussa 2000 Kalasataman metron hankesuunnitelman. Sen mukaan aseman piti olla valmis vuonna 2004, mutta sen nimestä ei oltu vielä tehty lopullista päätöstä. Vaihtoehtoisia nimiä olivat muun muassa Verkkosaari, Suvilahti ja Hermanni, mutta kaupunkisuunnittelulautakunta oli päätynyt kannattamaan Kalasatamaa. Uuden aseman arvioitiin pidentävän keskustan ja Itä-Helsingin välistä matka-aikaa 1,5 minuuttia suuntaansa. Päivittäisen matkustajamäärän arvioitiin aluksi olevan pieni, mutta hanke nähtiin silti kannattavana, sillä sen kustannusarvio oli vain 100 miljoonaa markkaa. Tammikuussa 2002 kaupunginhallitus hyväksyi metroaseman aikaistamiseen liittyvän rahoitussopimuksen kaupungin ja Sörnäisten kiinteistönomistajien välillä. Sen mukaan asema tulisi ottaa käyttöön viimeistään 1. tammikuuta 2007.

Hankesuunnitelma meni täysin uusiksi alkuvuonna 2003. Uudistuneiden turvallisuusmääräysten vuoksi asemalle piti suunnitella lisää poistumisteitä, ja aseman länsipäähän piirrettiin uusi sisäänkäynti. Tammikuussa 2004 joukkoliikennelautakunta hyväksyi uudistetun hankesuunnitelman ja rakentamisaikataulun. Sen mukaan ensimmäisessä vaiheessa peruskorjataan Junatien metrosilta, rakennetaan katettu asemalaituri, läntinen sisäänkäynti portaineen, itäinen hätäpoistumistie ja toteutetaan metroradan muutostyöt. Toisen rakennusvaiheen aikataulu vielä tässä vaiheessa riippui alueen asemakaavoituksesta.

Kalasataman metroaseman rakennustyöt alkoivat syksyllä 2005. Rakennustöiden ajaksi suljettiin Kulosaaren sillan pohjoinen jalankulun ja pyöräilyn väylä. Metro liikennöi Kalasataman ohi koko rakennustöiden ajan, ja sen vuoksi rakentamista tehtiin paljon aamuöisin. Kalasataman metroasema avattiin liikenteelle uudenvuodenpäivänä 2007. Aseman vihki seremoniallisesti käyttöön kaupunginjohtaja Jussi Pajunen seuraavana päivänä. Syyskuussa 2018 avattiin kauppakeskus Redi, ja uudet sisäänkäynnit metroasemalle suoraan kauppakeskuksen kolmannesta kerroksesta.

 Ruotsinkielinen nimi 
Kaupunginosan korrekti ruotsinkielinen nimi on Fiskehamnen (’Kalastussatama’), mutta vanhoista kartoista metroaseman nimeksi oli otettu Fiskhamnen. Tammikuussa 2015 Kaisaniemen metroaseman nimenvaihdoksen yhteydessä aseman ruotsinkielinen nimi vaihdettiin Fiskehamnens metrostationiksi. Syy tähän muutokseen oli, että Fiskhamnen viittasi enemmän kalaan kuin kalastukseen.

 Arkkitehtuuri 
Kalasataman metroaseman on suunnitellut arkkitehtitoimisto HMT Arkkitehdit Oy. Kuluja aseman rakentamisesta syntyi noin 16 miljoonaa euroa. 

Aseman tunnusmerkkejä ovat lasiseinät ja  kaikista muista Helsingin metron kaksiraiteisista asemista poiketen kaksi erillistä laituria. Vastaava laituri on Helsingin metrossa vain kolmeraiteisella Itäkeskuksen metroasemalla raiteilla 1 ja 3. Tällaiset sivulaiturit ovat muun muassa Madridin ja Pariisin metroissa normi. Lasikatteinen asemalaituri on 135 metriä pitkä. 

Asema oli alun perin tarkoitus rakentaa vasta asuinalueen valmistuessa, mutta alueen kiinteistönomistajat pyysivät kaupungilta sen rakentamista jo aikaisemmin ja lupasivat maksaa kolmanneksen kustannuksista. Kalasatama rakennettiin jo valmiille rataosuudelle jälkikäteen, joten rakentaminen ja suunnittelu oli tavallista vaativampaa. Rakennustyöt tehtiin siten, että metroliikenne ei keskeytynyt missään vaiheessa. Kaikki radan yllä tehtävät nostot hoidettiin yöllä, kun metro ei liikennöinyt. Aseman kohdalla rataan tehtiin hyvin pieniä muutoksia, kuten loivan mäen tasoittaminen. Asemalaitureita on poikkeavasti kaksi. Junan ovet aukeavat siis kulkusuuntaan nähden oikealta. 

Aseman itäinen lippuhalli toteutettiin vasta satamatoimintojen poistuttua alueelta vuonna 2008. Siihen asti asemalla oli vain läntinen sisäänkäynti Hermannin rantatielle sekä itäsuunnan laiturilta Kulosaaren sillan bussipysäkille ja jalankulun ja pyöräilyn väylälle. Aseman päissä on varauloskäynnit.

 Taide 
Kalasataman metroasemalla ei ole pysyviä taideteoksia. Syksyllä 2015 laituritason metallisäleikköihin asennettiin Concreatives-muotoilijakollektiivin ”tekstiiligraffititeos”.

 Kuvia 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Seisake.net – kuvasarja Kalasataman aseman rakentamisesta

Luokka:Helsingin metroasemat
Metroasema