Julkinen valta

Julkinen valta on julkisyhteisöjen luonnollisiin ja oikeushenkilöihin kohdistamaa vallankäyttöä. Julkiselle vallalle on ominaista, että se on luonteeltaan yksipuolista: valtaa käyttävällä on oikeus tehdä lainvoimainen oikeustoimi ilman toisen osapuolen suostumusta. Esimerkkinä kaavoitus, joka voidaan toteuttaa maanomistajan tahdon vastaisesti. 

Tosiasiallisessa julkisen vallan käytössä oikeussuhteita ei sen sijaan muuteta vaan toteutetaan jokin käytännön toimi, esimerkiksi häirikön poistaminen julkisesta sisätilasta. Tällaista tosiasiallisen julkisen vallan käyttöä sisältyy muun muassa poliisityöhön, opetukseen ja hoitotyöhön.

Yleensä julkista valtaa käyttävät valtio ja kunnat, jotka ovat delegoineet käytännön vallankäytön virkamiehille, monijäsenisille hallintoelimille ja tuomioistuimille. Vähäisiä julkisen vallan käyttömahdollisuuksia on delegoitu lailla myös yksityisille kansalaisille (esimerkiksi kalastuksenvalvojat), julkisomisteisille liikelaitoksille ja yksityisille yhteisöille (esimerkiksi yksityiset perusopetuksen antajat).

 Julkinen valta Suomessa 
Suomen perustuslaki rajoittaa mahdollisuutta delegoida julkista valtaa muille kuin julkisyhteisöille. Suomessa julkisen vallan käyttöön liittyviä kysymyksiä on ollut yksityisen pysäköinninvalvonnan alalla, jota koskevan lakiehdotuksen eduskunnan perustuslakivaliokunta kielsi.Perustuslakivaliokunta ei hyväksy yksityistä pysäköinninvalvontaa, Ilta-Sanomat 18.2.2011 Valvira kielsi Rääkkylän kuntaa ulkoistamasta sosiaalipalvelujaan yksityiselle yritykselle.AL: Valvira puuttui Rääkkylän yksityistämisaikeisiin,  Turun Sanomat 22.4.2011 Julkista valtaa koskevaa oikeudenalaa kutsutaan julkisoikeudeksi.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Julkisoikeus.
 Julkista valtaa käyttävän oltava virkasuhteessa kuntaan, Kunnat ja ostopalvelut. Kuntatyönantaja 1/2003 (Archive.org)

Luokka:Julkishallinto