Kirjesalaisuus

pienoiskuva
Kirjesalaisuus on useimmissa Euroopan maissa voimassa oleva perusoikeus. Se tarkoittaa, että ainoastaan kirjeen vastaanottaja saa avata kirjeen tai sähköpostiviestin. Vastaava salaisuus koskee usein myös esimerkiksi erilaisia sähköisen viestinnän muotoja.  Viestin vastaanottajalla on kirjesalaisuudesta huolimatta kuitenkin lähtökohtainen oikeus näyttää viestiä haluamilleen henkilöille tai jopa antaa viesti julkaistavaksi.

Suomessa
Kirjesalaisuus eli nykyisin viestintäsalaisuus pohjautuu perustuslain yksityiselämän suojaa käsittelevään 10 §:ään: "Kirjeen, puhelun ja muun luottamuksellisen viestin salaisuus on loukkaamaton." Kirjesalaisuuden rikkoja voidaan tuomita rikoslain perusteella viestintäsalaisuuden loukkauksesta sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi. Jos viestintäsalaisuuden loukkaus on törkeä, rikoksentekijä on tuomittava vankeuteen enintään kolmeksi vuodeksi.

Maailmalla
Yhdysvalloissa ei ole erityistä perustuslaillista takuuta kirjeenvaihdon yksityisyydelle. Vuonna 1877 Yhdysvaltain korkein oikeus totesi, että kongressin säätämät lait eivät anna Yhdysvaltain postilaitoksen virkamiehille minkäänlaisia oikeuksia loukata postissa olevien kirjeiden ja sinetöityjen pakettien salaisuutta. Postiasioita koskevat säännökset ovat Yhdysvaltain perustuslain 4. lisäyksen alaisia

Saksassa liittovaltion perustuslakisuojavirastolle (kotimaan tiedusteluorganisaatio) on taattu oikeudet rikkoa kirjesalaisuus, mikäli tiedonvälittäjää on aihetta epäillä eräistä rikoksista, jotka kuuluvat viraston toimialaan.Gesetz zur Neugeregelung von Beschränkungen des Brief-, Post- und Fernmeldegeheimnisses

 Lähteet 

Aiheesta muualla
Uteliaisuus voi tulla kalliiksi – lue nämä kolme tositarinaa oikeudesta, ennen kuin tutkit luvatta kumppanin puhelinta Yle, 2019

Luokka:Postiliikenne
Luokka:Tietoliikenne
Luokka:Yksityisyys
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit