Tabu (televisiosarja)

Tabu on vuosina 1986–1987 helsinkiläisen ammattiteatteri Ryhmäteatterin Mainostelevisiolle valmistama kahdeksanosainen televisiosarja. 

Sarjan ensimmäinen osa esitettiin 1. marraskuuta 1986.s. 140 Viimeisimmän uusinnan esitti Subtv alkuvuodesta 2007. Sarja julkaistiin DVD:nä helmikuussa 2007.

Sarjan teossa olivat mukana Ryhmäteatterin sen aikaiset näyttelijät: Pirkka-Pekka Petelius, Kari Heiskanen, Vesa Vierikko, Pertti Sveholm ja Maija Leino. Näyttelijä Aake Kalliala ei kuulunut Ryhmäteatterin kokoonpanoon, mutta Mainostelevisio halusi hänet sarjan tekoon mukaan ”katsojatäkyksi”. Lisäksi sarjassa esiintyi useita vierailevia näyttelijöitä. Sarjan ohjauksesta vastasivat Ryhmäteatterin ohjaajat Raila Leppäkoski ja Arto af Hällström sekä Mainostelevision oma ohjaaja Simo Helander.

Sarjan suunnittelu
Sarjan käsikirjoituksesta suurimman osan kirjoitti Kari Heiskanen, ja toiseksi eniten Raila Leppäkoski. Käsikirjoitukset olivat tarkkaan laadittuja dialogeja sekä luonnosteltuja väljiä ideoita, joita näyttelijät improvisoivat. Varsinkin Heiskasta innosti sketsinmittainen tapa hahmottaa maailmaa, niinpä hän syötti viihteen sekaan myös vakavia aiheita.

Sarjaa tehtiin jakso kerrallaan. Tekijät eivät halunneet pureutua sen ajan ajankohtaisiin aiheisiin taikka tehdä sketsejä todellisista henkilöistä. Lisäksi tekijät eivät tehneet hahmoista niin sanotusti jatkumotyylisiä, vaan useimmat sarjan hahmoista esiintyivät vain yhdessä jaksossa. Sarjaa myös kuvattiin mahdollisimman paljon ulkona. 

Sarjan ensimmäinen osa kuvattiin Suomenlinnassa. Pitkien kohtausten kehitystarinaksi muodostui Pertti Sveholmin esittämän antropologi Atte Poron dokumentaarinen parodia saaren asuttamisesta. Samaisessa jaksossa esiintyi myös Vesa Vierikon esittämä hyväsydäminen entinen narkkari Gugge Sandström, ja hänen vaihtoehtokommuuninsa väki.

Vastaanotto
Sarja ei ollut tuoreeltaan suuren yleisön suosikki alle 700 000:n katsojaluvuillaan. Niinpä ohjelma oli jatkuvasti lakkautusuhan alla, etenkin kun ohjelman tilaaja MTV katsoi sopineensa huomattavasti konservatiivisemman kansankomedian tilauksesta. Lisäkitkaa tuotantoryhmän ja kanavan välillä aiheutui kanavan vaatimuksista poistaa jaksoista muun muassa kirosanoja. Niinpä niiden päälle äänitettiin muun muassa lampaiden määkimistä.s. 141–142

Helsingin Sanomien televisioarvostelija Jukka Kajava ihmetteli ironisesti ”mistäs Pöllölaaksossa nyt tuulee”, kun MTV-Viihde tilaa peräti kahdeksanosaisen sarjan epäsovinnaisella huumorilla kunnostautuneelta Ryhmäteatterilta. Hän piti ensijakson perusteella Tabua terävänä, hauskana ja estottoman ilkeänä.

Sarjan jaksot
 Osa  Nimi  Ensiesitys 1.  Esihistoriasta eloonjäämisoppiin  1.11.1986 2.  Kaupungin yöstä urbanismin suohon  29.11.1986 3.  Yhteisön helmasta yksinäisyyden autiomaahan  27.12.1986 4.  Yksisarvisesta kaksimieliseen  31.1.1987 5.  Työstä ja taistelusta  25.2.1987 6.  Väki ja valta  25.3.1987 7.  Vieraita ja vihollisia  29.4.1987 8.  Kohti luokatonta yhteiskuntaa  20.5.1987

Sarjassa esitettyjä sketsejä
pienoiskuva|Tutustumme eri ammatteihin -sketsissä Kari Heiskasen esittämä toimittaja tutustuu Nukkumatin (Pirkka-Pekka Petelius) työhön.
pienoiskuva|Tuppukylän miehet kyläkäräjillä, jossa käsittelyssä kylän punkkaripojan  liiterinpoltto. Syytettynä olevaa punkkaripoikaa esitti Ryhmäteatterin äänittäjä Tomi Tirranen.
pienoiskuva|Aake Kallialan esittämä töykeä ja ulkomaalaisia kammoksuva taksikuski puhuu asiakkaallensa (Vesa Vierikko) solvauksia. 

Arkipäivän sankareita
Arkipäivän sankareita on virvoketehtaan varastolle sijoitettu näytelmä, joka on koominen saippuadraama keskellä työpaikan arkea. Työntekijöiden ihmissuhteista paljastuu vaiettuja asioita ja tukahdutettuja tunteita, jotka laukeavat vihanpurkauksina ja väkivaltana. 

Sketsi kuvattiin Helsingin Konalassa Hartwallin varastolla. Sketsissä trukkikuskia esittänyt Kari Heiskanen tunsi kuvausympäristön entuudestaan, kun oli teini-ikäisenä ollut kesätöissä Keravalla Sinebrychoffilla.s. 143

Ilon ja nautinnon kaupunki
Kaupungin arkkitehdit suunnittelevat uusia rakennuksia, jotka on sijoitettu hieman outoihin paikkoihin, esimerkiksi suuri kanala hautausmaalle tai vankila hiekkarannalle ilman ympäröivää muuria. Loppujen lopuksi yksi arkkitehdeista saa tarpeekseen repien suunnittelupiirrokset, ja rupeaa hakkaamaan kollegoja julkisella paikalla.

Juppe Puputti
Juppe Puputti on jänis, joka asuu Pupulaaksossa ystävänsä Nalle Lärppäkorvan kanssa. Eräänä päivänä Juppe saa kirjeen äidiltä, joka pyytää, että hän tulisi Yhdysvaltoihin häntä tapaamaan. Juppe matkustaa salaa laivassa Yhdysvaltoihin, ja hän samalla matkalla tapaa ”jänikseksi pukeutuneen” tarjoilijattaren. Yhdysvalloissa käydään oikeudenistunto, jossa Juppea syytetään salamatkustamisesta Yhdysvaltoihin, ja tarjoilijattaren raiskaamisesta. Laivan kapteenia, tarjoilijatarta sekä Juppea kuullaan jokaista kerrallaan tapauksesta. Tuomioksi Juppe teloitetaan sähkötuolissa.

Kuorolaulua
Natsisotilaat tulevat lavalle marssien ja laulavat lastenohjelmista tuttuja sävelmiä kuten Pikku Kakkosen Nukkumatti- ja Nalle Luppakorva -tunnuslaulun.

Kutsuntalääkärin vastaanotolla
Koijärvimäiseen kolttuun sonnustautunut henkilö saapuu kutsuntoihin ja kertoo halustaan päästä armeijaan tappamaan ja listimään ”paskamahoja”. Hän retostelee harjoitelleensa veritöitä pujottelusauvalla minkkitarhassa. Upseerin, papin ja lääkärin muodostama lautakunta joutuu tästä hämilleen, ja sen rivit alkavat rakoilla.s. 144

Me Katajat ja joulu
Me Katajat parodioi 1960-luvun televisiosarjaa Me Tammelat. Tarinassa perheessä tehdään valmisteluja, kun isoäiti on tulossa joulun viettoon. Yhtäkkiä tilanne ajautuu siihen, että perhe potkii isoäidin ulos asunnosta. 

Pirkka-Pekka Peteliuksen esittämä mummo huutaa sketsin lopuksi ”Vittua taloon!”, mutta tämä kohta leikattiin pois, koska ohjaaja Arto af Hällström uskoi, että ei menisi läpi Mainostelevisiossa sekä että kukaan katsoja ei pahoittaisi mieltään joulun aikaan, jolloin sketsi ensimmäisellä esityskerralla esitettiin. Sensuroitu kohtaus on esitetty Näin syntyi Tabu -ohjelmassa.

Opettajanhuoneessa
Opettajanhuoneessa kaksi koulun lehtoria riitelee hysteerisen alatyylisesti. Solvaukset kantautuvat koko kouluun keskusradion kautta. Oppilaiden edessä he puhuvat lempeästi ja fiksusti. 

Heiskanen kertoo, että hän halusi sketsillään pohtia ”julkisen kiiltokuvaminän, ja pinnanalaisen raadollisen minän eroa”.

Pieni tulitikkutyttö
Tarina kertoo orvoksi jääneestä pikkutytöstä, joka kävelee joulun aikaan yksin kadulla. Kaikki torjuvat hänet, ja illan tullen hän menee alkoholismiin kuolleen isänsä haudalle ja sytyttää tulitikulla kynttilän. Hän yrittää lämmitellä sillä, ja ajattelee menneitä jouluja sekä millaista muilla perheillä joulunvietto on, kun hän lopulta kuolee kylmään pakkaseen. Pikkutyttöä esitti kuusivuotias Siiri Nordin, joka myöhemmin on tullut tunnetuksi muun muassa Killer-yhtyeen laulajana. Kyseessä on H. C. Andersenin samannimisen sadun dramatisointi.

Pohojalainen kohtalotarina
Pohjalainen mies kertoo itsemurhayrityksistään, jotka kerta toisensa jälkeen ovat epäonnistuneet. Lopussa hän hirttää itsensä narulla ja pelkää, että joku pelastaisi hänet jälleen. 

Sketsi esitettiin sarjan toisen osan alussa, jossa tarkoituksella kiroiltiin, koska sarjan tekijät olivat suivaantuneet Mainostelevision antamasta palautteesta koskien kiroilua sarjan ensimmäisessä jaksossa.

Päivä Gugge Sandströmin elämästä
Gugge Sandström on hyväsydäminen entinen narkkari, joka kotiutui Suomenlinnan luomukommuuniin ruohontuoksuisesta Christianiasta. Tarinassa seurataan Guggen elämää sekä vaihtoehtokommuunin väen värikästä arkea. Gugge muun muassa kasvattaa maakellarissa porkkanoita, ja hänellä on kaksi lemmikkikanaa.s. 145

Salaattikastike Endivia
Oppilaat ovat kotitaloustunnilla, ja eräs oppilaista valmistaa salaattikastikkeen, jonka hän nimeää ”Endiviaksi”. Samaan aikaan kukin oppilaista käy antamassa terveydenhoitajalle virtsanäytteen. Yksi oppilaista tuo vahingossa virtsanäytteen sijasta hoitajalle etikkapullon, ja hoitaja tulee huomauttaa siitä. Tässä vaiheessa opettaja huomaa, että salaattikastikkeeseen on lisätty vahingossa oppilaan virtsaa, jota oli lisätty kastikkeeseen ”virtsapullosta”.

Syyllinen sisään! eli Kyläkäräjät
Tuppukylän miehet ovat kokoontuneet tupakäräjille kylmänä sunnuntaiaamuna. Syytettynä on oman kylän punkkaripoika liiterinpoltosta. Rangaistukseksi kylän miehet antavat kunnon selkäsaunan istuntosalin ulkopuolella.

Kyseinen sketsi tehtiin improvisaatiolla, ja sitä pidetään varsinkin Pirkka-Pekka Peteliuksen yhtenä parhaista televisiosketseistä. Peteliuksen esittämä tuomarihahmo oli Vesa Vierikon kehittämä idea. Punkkaripoikaa esitti ryhmän äänimestari Tomi Tirranen, joka oli kuvaushetkellä värjännyt hiuksensa eri väreillä, joka sopi kyseisen sketsin hahmolle.

Tampereen murrekurssi
Kieliohjelmaparodia, jossa opetetaan tampereen murreilmaisuja.

Tutustumme eri ammatteihin
Sketsissä tutustutaan Nukkumatin työhön.

Töykeitä puhuva taksikuski
Unkarin mustalainen asiakas nousee taksiin ja pyytää kuljettajaa viemään hänet Arabianrantaan. Töykeitä puhuva taksinkuljettaja keskustelee asiakkaan kanssa ajon aikana, muun muassa kehuu töykeästi asiakasta, että ”Tunnutte olevan aika fiksu asiakas, kun älysitte aukaista sen ikkunan, kun kerta haisette pahalle”. Kuljettaja kammoaa erityisesti ulkomaalaisia ja eritoten romaneja. Kertoi myös saaneensa eräältä asiakkaalta vauhdikkuudestaan liikanimen ”Vitun Vittipaldi”. 

Viisikko tekee löydön
Viisikon yksi jäsenistä on kadonnut, minkä takia toinen tytöistä huolestuu kovasti, ja pyytää että joku pojista lähtisi etsimään häntä. Pojat eivät pysty lähtemään, koska luulevat, että heillä on jokin ”outo tauti”. Toinen pojista on saanut yön aikana siemensyöksyn, ja toisella on erektio. Kadonnut jäsen saapuu myöhemmin teltalle, yöasun alaosa kuukautisveressä.

Sketsissä parodioidaan nuorten seksuaalivalistusta, ja siitä että kertoisivat seksuaaliasioista avoimesti vanhemmille.

Yövartijan tapaus
Illalla viimeiset työntekijät lähtevät kotiinsa, kun yövartija jää vartioimaan työpaikkaa. Vartija huomaa valvontakamerasta, että yksi ovi on jäänyt selälleen auki, ja lähtee sitä sulkemaan. Sulkee sen, kunnes kuulee oudon äänen. Hän huomaa että käytävän päässä on ovi auki, yhtäkkiä se sulkeutuu ja lähtee juoksemaan perään. Hän tulee huoneeseen ja yhtäkkiä se ovi, josta hän tulee, sulkeutuu ja valot sammuvat. Hän taas kuulee äänen, ja lähtee seuraamaan sitä, kun huomaa ohjaamohuoneen, jossa ovi on auki ja sieltä kuuluu outoa ”piippausta”. Vartija tulee huoneeseen, ja ovi sulkeutuu. Ohjaamon televisioruudusta kommandopipo päässä oleva ”rosvo”, kertoo että on odottanut häntä, ja kertoo että hänellä on kymmenen minuuttia aikaa tehdä eräs tehtävä, joka on pöydällä olevan punaisen painikkeen painallus. Vartija tulee paniikkiin ja rosvo kehottaa häntä painamaan painiketta, eikä vartija millään aio totella häntä. Hän soittaa puhelimella vaimollensa, mutta se ei onnistu koska puhelin on mykkä. Rosvo näyttää toisesta televisiomonitorista, että hän ja hänen kollegansa ovat ryöstäneet vaimon, ja vaimo pyytää että tekee niin kuin he käskevät. Vartija tulee surulliseksi ja pyytää että eivät satuttaisi vaimoa ja heidän vielä syntymättömää lastaan. ”Rosvo” edelleen kehottaa, että painaisi painiketta. Aika vähenee ja vartija tulee paniikkiin, kunnes ”rosvo” pyytää vartijaa ryhdistäytymään ja painamaan painiketta, jonka hän sitten lopulta tekee. Painiketta painattua ruutumonitorit menevät pimeäksi, ja vartija istahtaa tuolille. Hetken päästä ovi avautuu ja vartijan vaimo sekä ystävät toivottavat ”hyvää syntymäpäivää!”, ja kantavat hänet ulos.

Sketsiluettelo

Osa 1: Esihistoriasta eloonjäämisoppiin

 Suomen kansan synty (Atte Poro kertoo)
 Ilon ja nautinnon kaupunki
 Atte Poro kertoo
 Päivä Gugge Sandströmin elämästä
 Ilon ja nautinnon kaupunki
 Ilon ja nautinnon kaupunki
 Atte Poro kertoo
 Päivä Gugge Sandströmin elämästä
 Atte Poro kertoo

 Päivä Gugge Sandströmin elämästä
 Ilon ja nautinnon kaupunki
 Atte Poro kertoo
 Suomussalmen saippuaoopperajuhlat
 Atte Poro kertoo
 Aita
 Atte Poro kertoo
 Päivä Gugge Sandströmin elämästä
 Sisareni

Osa 2: Kaupungin yöstä urbanismin suohon

 Pohojolainen kohtalotarina
 Arkipäivän sankareita
 Taksikuski
 Warzowa Connection
 Taksikuski

 Anarkistipoliisit
 Taksikuski
 Yövartijan tapaus
 Koira-blues

Osa 3: Yhteisön helmasta yksinäisyyden autiomaahan

 So What´s New?
 Me Katajat ja joulu
 Pyhän Luukkaan munkkikunnan veljesluostarissa
 Kuumaa lunta

 Pyhän Luukkaan munkkikunnan veljesluostarissa
 Yösuunnistajat
 Pieni tulitikkutyttö
 So What´s New?

Osa 4: Yksisarvisesta kaksimieliseen

 Kuorolaulua: Nukkumatti
 Juppe Puputin Amerikan matka
 Hämähäkkimies ja teräsmies
 Kuorolaulua: Nalle Luppakorva
 Viisikko tekee löydön
 Eräsmies
 Kuorolaulua: Kettu juoksi yli järven

 Tutustumme eri ammatteihin, Nukkumatti
 Vaari muistelee
 Tutustumme eri ammatteihin, Nukkumatti
 Legenda kauniista Jormasta
 Tutustumme eri ammatteihin, Nukkumatti
 Koira-calypso

Osa 5: Työstä ja taistelusta

 Siirtotyöläinen
 Solidaarisuus
 Rumpalin rytmitaju
 Salaattikastike Endivia
 Työstä ja taistelusta
 Vankilan vierailutunti
 Vierihoitoa

 Tanssiva portsari
 Kutsuntalääkärin vastaanotolla
 Vallankumous alkaa iltapäivällä
 Luottamus
 Zulimanit Suomessa
 Rasta-laulu

Osa 6: Väki ja valta

 Lapsenryöstö
 Päivähoidon arkea
 Opettajanhuoneessa tapahtuu
 Syyllinen sisään!
 Eino Komsin vaalivideo & haastattelu
 Eräitä ehdotuksia työttömyysongelmien ratkaisemiseksi

 Raimo J. Hannula, riistoporvari
 Arkipäivä darwinismia
 Ininää Eirassa
 Jeesus ja opetuslapset
 Kremlins

Osa 7: Vieraita ja vihollisia

 Vapaus!
 Kaikkia meitä tarvitaan!
 Saarnaaja
 Sukupuolisuhdeasunto
 Tänä iltana Petri Nådendal!
 Vaatteita rikkova yö

 Tampereen murrekurssi
 Optikolla
 Suomen sisällissota
 Wellcome To Finland, Dear Dennis
 Me Katajat ja kielikurssi
 Vapaus!

Osa 8: Kohti luokatonta yhteiskuntaa
 Risto ja Veijo
 Herra Malkamäen unelma
 Cry Me A River
 Hömppäfestivaalit 1987

Lähteet


Viitteet

Luokka:1980-luvun suomalaiset sketsisarjat
Luokka:MTV:n tuottamat televisio-ohjelmat
Luokka:MTV Subin televisio-ohjelmat