Kovera

Kovera  (, ) on maalaiskunta ja siihen kuuluva maaseututaajama Karjalan tasavallan Aunuksen piirissä Venäjällä. Kunnan hallinnollinen keskus on Nurmoila. Koveran taajama sijaitsee 20 kilometriä Aunuksesta pohjoiseen. Taajamassa on 516 ja kunnassa 954 asukasta (vuonna 2012).

Maantiede ja asutus
Koveran kunnan pinta-ala on 510 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Prääsän piirin Vieljärven, idässä Aunuksen piirin Kotkatjärven, kaakossa Kuittisen, etelässä Aunuksen ja Tuuksen, lounaassa Alavoisen ja lännessä Vitelen kuntiin. Pinta-alasta suurin osa on metsää ja vesialuetta.

Kunnan alueella virtaavat Alavoisenjoki, Sjandebka, Puoroioja, Lappoje, Guškalka ja Pitkäoja (Pidkrutšei). Suurimmat järvet ovat Puskujärvi, Irzijärvi, Niiniselänjärvi (Niniselgskoje), Rybnoje ja Peizijärvi. Suojeltuja luonnonmuistomerkkejä ovat Tergan ja Koveran suoalueet.

Kuntaan kuuluu Koveran taajaman ja keskuskylän Nurmoilan lisäksi 11 kylää: Harakkamäki (ven. Sorotšja Gora), Huskala (Guškala), Kuksumäki, Lemijärvi (Lemozero), Niiniselkä (Niniselga), Sepänvaara (Sjappjavaara), Siltsoi (Novinka), Säntämä (Sjandeba), Tenhuselkä (Tenguselga), Tihveri ja Tuulasjärvi (Tulosozero). Koveran jälkeen toiseksi suurin asutuskeskus on 136 asukkaan Nurmoila (vuonna 2012). Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 54 % on karjalaisia, 37 % venäläisiä, 3 % valkovenäläisiä ja 3 % ukrainalaisia.

Historia
Saarimäen kyläneuvostoon kuulunut Koverin metsätyöläisasutus mainitaan vuoden 1933 väestönlaskennassa, jolloin siellä oli viisi asukasta. Jatkosodan aikana paikkakunnalla toimi suomalaisten perustama poliittisten vankien keskitysleiri. Sodan jälkeen Kovera kuului Nurmoilan kyläneuvostoon.

Liikenne, talous ja palvelut
Koveran ohi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Kunnassa harjoitetaan perunan ja vihannesten viljelyä sekä karjanhoitoa.

Taajaman palveluihin kuuluu Kotkatjärven keskikoulun alaisuudessa toimiva lastentarha ja alakoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja kaksi kauppaa. Nurmoilassa on kauppa ja lastenkodin kesäleiri.

Nähtävyydet
Kuksumäen ja Säntämän lähellä on muinaisia asuinpaikkoja. Siltsoilla ja siihen kuuluvalla Keksoilalla (ven. Pertiselga) sekä Sepänvaaralla on historiallisen asutuksen status. Rakennusmuistomerkkejä ovat 1700-luvun alusta peräisin oleva Siltsoin kirkko, Keksoilan ja Sepänvaaran tsasounat sekä vanhat asuin- ja talousrakennukset. 1700–1800-luvun vaihteessa pystytetty Keksoilan tsasouna on valtakunnallinen suojelukohde. Historiallisia kohteita ovat Keksoilan, Niiniselän, Nurmoilan, Sepänvaaran ja Siltsoin karsikkometsät sekä toisen maailmansodan taistelupaikat. Säntämän lähellä on uudelleen perustettu nunnaluostari.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Koveran kunta Aunuksen piirin sivustolla  
 Kuvia Keksoilan tsasounasta 

Luokka:Aunuksen kansallisen piirin kunnat
Luokka:Aunuksen piirin asutut paikat