Kansandemokratia

Kansandemokratia tai kansantasavalta on marxilais-leniniläisten puolueiden hallitsemissa valtioissa käytetty hallintomuoto. Nimitys kansandemokratia sisältää ajatuksen, että järjestelmä eroaa porvarillisesta demokratiasta. Ideologian mukaan valta oli työväenluokan eli ns. proletariaatin. Tällöin valtio on ”koko kansan valtio”, koska porvaristo luokkana on hävinnyt. Tällöin ei enää ole tarvetta porvarilliselle demokratialle, jonka Vladimir Lenin näki kaikkein tehokkaimpana diktatuurin muotona, joka alistaa työväenluokkaa, puolustaa porvaristoa ja antaa etuoikeuksia porvaristolle riistäjäluokkana.Lenin's Theses on bourgeois democracy and proletarian dictatorship (reprint), Internationatism.org 

Yhteistä kansandemokratioille on demokraattiseen sentralismiin perustuva yksipuoluejärjestelmä ja kommunistisen puolueen johtoasema. Kansandemokratioita nimitettiin kommunistisiksi tai sosialistisiksi valtioiksi. Vaaleissa ehdokkaat ovat kommunistisen puolueen jäseniä tai vähintäänkin sen hyväksymiä. Kommunistipuolueen ohella saattaa olla epäitsenäisiä apupuolueita, esimerkiksi talonpoikien puolue. Itäblokin kansandemokratioiden kommunistihallitukset kaatuivat vuonna 1989. Lopullisesti itäblokki hajosi Neuvostoliiton hajottua 26. joulukuuta 1991.Visuri, s. 284–288

 Historia 
Ensimmäiset kansandemokratiat muotoutuivat toisen maailmansodan jälkeen, kun Neuvostoliitto alkoi korostaa marxilais-leniniläisen järjestelmän ylivoimaisuutta kapitalismiin verrattuna. Tämä merkitsi, että eri maiden kommunistipuolueita rohkaistiin ottamaan valta itselleen. Sodan voittajavaltioihin kuuluneen Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill piti maaliskuussa 1946 puheen, jossa hän pahoitteli, että Itä-Eurooppa on jäämässä rautaesiripun taakse Neuvostoliiton määräysvaltaan.Visuri, Pekka. Suomi kylmässä sodassa, s. 71–73. Helsinki Otava 2006 

Neuvostoliitto toteutti kansandemokratioiden muodostamisen Josif Stalinin uskotun miehen Andrei Ždanovin johtamana vuodesta 1947 alkaen. Tätä varten perustettiin Kominform-järjestö. Monet itäeurooppalaiset tunsivat kiitollisuutta venäläisille natsimiehityksen lopettamisesta. Kommunistipuolueet saivat paljon kannatusta, ja Kominform ohjasi niitä hankkimaan vaikutusvaltaa myös poliisivoimissa ja armeijassa. Neuvostoliitto takasi niille, että jos he pääsevät valtaan, he myös pysyvät vallassa.Niilola, Kari: Suomettuminen ei pelastanut Suomea. Kanava-lehti 8/2012, s. 57 Esimerkiksi Tšekkoslovakiassa kommunistit saivat vallan itselleen lyhyen tapahtumasarjan tuloksena. Helmikuussa 1948 hallituspuolueet riitautuivat ja ei-kommunistit erosivat siitä. Kommunistit jäivät hallitukseen ja ottivat haltuunsa tärkeimmät virkapaikat. Presidentti Beneš pelkäsi maan joutuvan sisällissotaan ja nimitti täysin kommunistisen hallituksen 25. helmikuuta 1948. Tämän jälkeen kommunistit eivät enää antaneet valtaa muille puolueille.Visuri, s. 78–80

Kansandemokraattinen vallankumous toteutettiin kahdessa vaiheessa. Ensin Neuvostoliiton valtapiiriin joutuneiden maiden poliittinen järjestelmä puhdistettiin fasisteista. Vuoteen 1949 mennessä kansandemokratiaan olivat Euroopassa siirtyneet Albania, Bulgaria, Itä-Saksa, Jugoslavia, Puola, Romania, Tšekkoslovakia ja Unkari. Toisessa vaiheessa, 1950-luvun alussa, kansandemokratioita ryhdyttiin muuttamaan Neuvostoliiton mallin mukaisiksi sosialistisiksi valtioiksi. Käytännössä se tarkoitti esimerkiksi maatalouden kollektivisointia.

 Marxilais-leninistiset kansantasavallat 
300px|pienoiskuva|Kansantasavallat ja kansandemokratiat: 
 Nykyiset 
 Valtio  Vuodesta  1949  1975

 Historialliset 
 Valtio  Vuodet   1976–1998  1975–1992   1975–1990   1920–1925   1946–1990   1987–1991   1920–1925   1967–1990   1945–1963 1979–1989  1969–1992   1948–1992/2009    1924–1992   1975–1990   1952–1989   1947–1965   1921–1944   1917–1918   1949–1989

 Ei-marxilais-leninistiset kansantasavallat 
 Nykyiset 
 Valtio  Vuodesta   1962  1971  2009

 Historialliset 
 Valtio  Vuodet  1917–1918  1918–1919  1918–1919  1918–1919  1918–1920  1917–1921   1945–1946  Sansibarin kansantasavalta 1963–1964  Libyan suuri sosialistinen arabikansantasavalta  1977–2011  2014–2022  2014–2022

 Nykyiset demokraattiset tasavallat 
 Valtio  Vuodesta19911975/2002199720081975/19901972

Historialliset marxilais-leninistiset 
 Valtio  Vuodet1945–1976 Sudanin demokraattinen tasavalta1969–19851949–19901969–19911975–19921978–1992

Katso myös
 Proletariaatin diktatuuri
 Demokraattinen sentralismi

Lähteet

Luokka:Politiikan käsitteet
Luokka:Valtiomuodot
Luokka:Kommunistiset käsitteet
Luokka:Marxismi-leninismi
Luokka:Maolaisuus