Luettelo suomalaisista kestävyysjuoksun arvokisamitalisteista

Kestävyysjuoksu on ollut perinteisesti menestyksekäs urheilulaji Suomelle. Aikoinaan Hannes Kolehmaisen sanottiin "juosseen Suomen maailmankartalle" ja Paavo Nurmi on yhdeksällä kultamitalillaan edelleen yksi menestyneimmistä olympiaurheilijoista. Kyseisen aikakauden juoksijoista käytettiin nimitystä lentävät suomalaiset. Suomalaisten menestys oli huipussaan 1910-luvulta aina talvisotaan saakka hiipuen pikkuhiljaa 1950-luvulle tultaessa. Vuoden 1936 olympialaisissa suomalaiset saavuttivat kolmoisvoiton 10 000 metrin juoksussa (Ilmari Salminen, Arvo Askola ja Volmari Iso-Hollo) ja kaksoisvoiton 5 000 metrin juoksussa (Gunnar Höckert ja Lauri Lehtinen).

Lasse Virénin, Juha Väätäisen, Martti Vainion ja Nina Holménin arvokisavoittojen myötä nähtiin suomalaisen kestävyysjuoksun toinen tuleminen 1970-luvulla. Kaarlo Maaningan vuoden 1980 hopea 10 000 ja pronssi 5 000 metrin juoksuista ovat kuitenkin edelleen viimeiset saavutetut olympiamitalit ja Martti Vainion vuoden 1983 pronssi 5 000 metriltä viimeinen MM-kisamitali. Yli vuosikymmenen kestänyt menestyskausi päättyi ikävällä tavalla vuonna 1984, kun Martti Vainio kärysi dopingista Los Angelesin olympialaisissa 1984 menettäen 10 000 metrin juoksussa saavutetun hopeamitalinsa. Janne Holménin voittama maratonin Euroopan mestaruus vuodelta 2002 katkaisi yllättäen pitkän mitalittoman kauden suomalaisessa kestävyysjuoksussa ratamatkojen arvokilpailuissa. Suuri yllätys koettiin myös Göteborgin EM-kisoissa 2006, kun Jukka Keskisalo voitti 3 000 metrin estejuoksun. Maastojuoksussa Annemari Sandell saavutti Euroopan-mestaruuden vuonna 1995 ja MM-pronssia vuonna 1999.

 Olympialaiset 
Kaiken kaikkiaan suomalaiset ovat saavuttaneet 5 000 metrin juoksussa seitsemän olympiakultaa (Lasse Viren kahdesti, 1972 ja 1976, Gunnar Höckert, 1936, Lauri Lehtinen, 1932, Ville Ritola, 1928, Paavo Nurmi, 1924 ja Hannes Kolehmainen, 1912), neljä hopeaa ja kaksi pronssia. 10 000 metrin juoksussa on voitettu myös seitsemän olympiakultaa (Lasse Viren kahdesti, 1972 ja 1976, Ilmari Salminen, 1936, Paavo Nurmi kahdesti, 1920 ja 1928, Ville Ritola, 1924 ja Hannes Kolehmainen, 1912), neljä hopeaa ja neljä pronssia. Maratonilla suomalaiset ovat voittaneet kahdesti (Albin Stenroos, 1924 ja Hannes Kolehmainen, 1920) ja kolmesti olleet pronssilla. Estejuoksussa on saavutettu neljä kultaa (Ville Ritola, 1924, Toivo Loukola, 1928 ja Volmari Iso-Hollo kahdesti, 1932 ja 1936), kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Viimeisin mitali on vuodelta 1972, Tapio Kantasen tuoma pronssi.

Varhaisimmissa olympiakilpailuissa juostiin myös maastojuoksu, jossa suomalaiset saavuttivat kolme kultaa (Paavo Nurmi kahdesti, 1920 ja 1924, ja Hannes Kolehmainen, 1912), yhden hopean ja yhden pronssin. Maastojuoksun joukkuekilpailussa Suomi voitti kahdesti, 1920 ja 1924, ja oli kerran hopealla. 3 000 metrin joukkuejuoksun Suomi voitti 1924. Vuoden 1924 kisoissa Paavo Nurmi voitti myös 1 500 metrin juoksun, joka luetaan keskipitkän matkan juoksuihin. Myös Pekka Vasala on voittanut olympiakultaa 1 500 metrillä vuonna 1972.

 Vuosi  Laji  Sija  Urheilija1912  10 000 m  1.  Hannes Kolehmainen 1912  10 000 m  3.  Albin Stenroos 1912  5 000 m  1.  Hannes Kolehmainen 1912  maastojuoksu  1.  Hannes Kolehmainen1912  maastojuoksun joukkuekilpailu  2.  Hannes Kolehmainen, Jalmari Eskola ja Albin Stenroos1920  10 000 m  1.  Paavo Nurmi 1920  5 000 m  2.  Paavo Nurmi 1920  maastojuoksu  1.  Paavo Nurmi1920  maastojuoksu  3.  Heikki Liimatainen1920  maastojuoksun joukkuekilpailu  1.  Paavo Nurmi, Teodor Koskenniemi ja Heikki Liimatainen1920  maraton  1.  Hannes Kolehmainen 1924  10 000 m  1.  Ville Ritola 1924  10 000 m  3.  Eero Berg 1924  3 000 m:n joukkuejuoksu  1.  Paavo Nurmi, Ville Ritola ja Elias Katz1924  5 000 m  1.  Paavo Nurmi 1924  5 000 m  2.  Ville Ritola 1924  3 000 m:n esteet  1.  Ville Ritola 1924  3 000 m:n esteet  2.  Elias Katz 1924  maastojuoksu  1.  Paavo Nurmi1924  maastojuoksu  2.  Ville Ritola1924  maastojuoksun joukkuekilpailu  1.  Paavo Nurmi, Ville Ritola ja Heikki Liimatainen1924  maraton  1.  Albin Stenroos 1928  10 000 m  1.  Paavo Nurmi 1928  10 000 m  2.  Ville Ritola 1928  5 000 m  1.  Ville Ritola 1928  5 000 m  2.  Paavo Nurmi19283 000 m:n esteet1.Toivo Loukola1928  3 000 m:n esteet  2.  Paavo Nurmi 1928  3 000 m:n esteet  3.  Ove Andersen 1928  maraton  3.  Martti Marttelin 1932  10 000 m  2.  Volmari Iso-Hollo1932  10 000 m  3.  Lauri Virtanen 1932  5 000 m  1.  Lauri Lehtinen1932  5 000 m  3.  Lauri Virtanen1932  3 000 m:n esteet  1.  Volmari Iso-Hollo 1932  maraton  3.  Armas Toivonen 1936  10 000 m  1.  Ilmari Salminen 1936  10 000 m  2.  Arvo Askola 1936  10 000 m  3.  Volmari Iso-Hollo 1936  5 000 m  1.  Gunnar Höckert1936  5 000 m  2.  Lauri Lehtinen1936  3 000 m:n esteet  1.  Volmari Iso-Hollo 1936  3 000 m:n esteet  2.  Kaarlo Tuominen 1956  maraton  3.  Veikko Karvonen 1972  10 000 m  1.  Lasse Viren 1972  5 000 m  1.  Lasse Viren1972  3 000 m:n esteet  3.  Tapio Kantanen 1976  10 000 m  1.  Lasse Viren 1976  5 000 m  1.  Lasse Viren1980  10 000 m  2.  Kaarlo Maaninka1980  5 000 m  3.  Kaarlo Maaninka

 Maailmanmestaruuskilpailut 
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa on toistaiseksi vain yksi suomalainen yltänyt mitaleille. Tämä tapahtui Helsingin 1983 kisoissa Martti Vainion saadessa pronssia 5 000 metrillä. 10 000 metrin kilpailussa Vainio jäi niukasti neljänneksi.

Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailuja on juostu jo vuodesta 1903. Ne saivat kuitenkin virallisen MM-statuksen vasta 1973 niiden tullessa IAAF:n alaisiksi. Tuona vuonna Pekka Päivärinta voitti Suomen ainoan maailmanmestaruuden.

 Vuosi  Laji  Sija  Urheilija1973  Maastojuoksu  1.  Pekka Päivärinta1973  Maastojuoksun joukkuekilpailu  2.  Sinikka Tyynelä, Irja Pettinen, Nina Holmén ja Aila Koivistoinen 1974  Maastojuoksu  2.  Nina Holmén 1974  Maastojuoksun joukkuekilpailu  3.  Nina Holmén, Pirjo Vihonen, Sinikka Tyynelä ja Irja Pettinen 1983  5 000m  3.  Martti Vainio1999  Maastojuoksu  3.  Annemari Sandell-Hyvärinen

 Euroopan-mestaruuskilpailut 
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 5 000 metrin juoksussa on voitettu kahdesti (Juha Väätäinen, 1971 ja Taisto Mäki, 1938) ja kolmesti on oltu pronssilla. 10 000 metrin juoksussa on saavutettu viisi mestaruutta (Martti Vainio, 1978, Juha Väätäinen, 1971, Viljo Heino, 1946 ja Ilmari Salminen, kahdesti 1934 ja 1938), yksi hopea ja yksi pronssi. Maratonilla on voitettu viidesti (Janne Holmén, 2002, Veikko Karvonen, 1954, Mikko Hietanen, 1946, Väinö Muinonen, 1938, ja Armas Toivonen, 1934) ja kahdesti on oltu hopealla. Estejuoksussa on saavutettu kaksi voittoa (Jukka Keskisalo, 2006, Topi Raitanen, 2022), yksi hopea ja kolme pronssia.

 Vuosi  Laji  Sija  Urheilija1934  maraton  1.  Armas Toivonen 1934  10 000m  2.  Arvo Askola 1934  10 000m  1.  Ilmari Salminen 1934  5 000m  3.  Ilmari Salminen 1938  maraton  1.  Väinö Muinonen 1938  10 000m  1.  Ilmari Salminen 1938  5 000m  3.  Kauko Pekuri 1938  5 000m  1.  Taisto Mäki 1938  3 000m esteet  3.  Alf Lindblad 1946  maraton  2.  Väinö Muinonen 1946  maraton  1.  Mikko Hietanen 1946  10 000m  1.  Viljo Heino 1950  maraton  2.  Veikko Karvonen 1950  10 000m  3.  Väinö Koskela 1950  3 000m esteet  3.  Erik Blomster 1954  maraton  1.  Veikko Karvonen 1954  3 000m esteet  2.  Olavi Rinteenpää 1971  10 000m  1.  Juha Väätäinen 1971  5 000m  1.  Juha Väätäinen 1974  3 000m  1.  Nina Holmén 1974  5 000m  3.  Lasse Viren 1978  10 000m  1.  Martti Vainio 1978  3 000m esteet  3.  Ismo Toukonen 1982  10 000m  3.  Martti Vainio 2002  maraton  1.  Janne Holmén 2006  3 000m esteet  1.  Jukka Keskisalo 2022  3 000m esteet  1.  Topi Raitanen 

kestävyysjuoksun arvokisamitalisteista