Axel Olof Freudenthal -mitali

Axel Olof Freudenthal -mitali oli Ruotsalaisen kansanpuolueen vuosina 1937–2007 jakama mitali. Se on nimetty tunnetun suomenruotsalaisen kielentutkijan ja svekomaanin Axel Olof Freudenthalin mukaan. 

Ainoa kultainen Freudenthal-mitali on myönnetty Elisabeth Rehnille. Hopeisia mitaleita on jaettu 16 ja pronssisia 29.

 Freudenthal-mitalistit 

 Kultainen 

 1994 Elisabeth Rehn 

 Hopeinen 

 1937 Ernst Estlander   Wilhelm Lundström  Göteborg (Fören För Svenskhetens Bevaranden puheenjohtaja) Eric von Rettig  Turku Sven Tunberg  Åbo Akademi  (sai oikeuden hankkia yhden mitalin) 1938 Rafael Colliander  Turku 1941Nils Källström  Ruotsi (Svenskfinl. Vännerin puheenjohtaja) Max Haneman  Ruotsi 1942 John Österholm  Tammisaari 1945 Ernst von Born  Pernaja 1946 Arvid Mörne  1948 Lars Österberg  Tukholma 1950 Kurt Antell  Helsinki Albinus Ringvall  Houtskari Karin Spoof  Turku 1981, 75-vuotisjuhla Erik Allardt  Helsinki Lars Erik Taxell  Turku

 Pronssinen 

 1937 Gerhard Hafström  Ruotsi 1944 Julius Eriksson  Pietarsaari 1945 Edvin Sundqvist  Vaasa 1975 Frank Jernström  Tammisaari 1976 Erik von Frenckell  Helsinki Kuno Nyman  Helsinki Evald Häggblom  Ahvenanmaa 1981, 75-vuotisjuhla Brage Sten  Vaasa Erik Fordell  KokkolaJohn Forsberg  Vaasa Victor Procopé  Helsinki Meta Torvalds  Turku Levi Ulfvens  Helsinki 1984 Johannes Virolainen  Lohja 1986, 80-vuotisjuhla Lars Huldén  Porvoo Ole Jakobsson  Pietarsaari Rafael Paro  Helsinki 1988 Harry Granberg  Porvoo lk 1992 Per-Henrik Nyman  Porvoo Alf Snellman  Pietarsaari Jarl Olof Tallqvist  Helsinki 1995 Olle Siren  Loviisa 1996 Jutta Zilliacus  Helsinki 2006 Håkan Andersson  Christer Hummelstedt  Mikael Reuter  Benedict Zilliacus  Merete Mazzarella  2007 Henrik Cederlöf  Paavo Lipponen 

 Mitali 

Mitali perustettiin 12. joulukuuta 1936, kun Axel Olof Freudenthalin (1836–1911) syntymästä oli kulunut sata vuotta. Mitalia lyötiin kultaisena, hopeisena ja pronssisena.  Mitali on pyöreä ja sen läpimitta on 55 millimetriä. Mitalissa on Axel Olof Freudenthalin kuva, nimi ja elinaika. Mitaliin on kuvattuna myös tyylitelty viikinkilaiva sekä riimukirjoituksena teksti Begrunda hövdingens gärning. Mitalin suunnitteli kuvanveistäjä Gerda Qvist.

Puolueen hallitus jakoi Freudenthal-mitalia palkintoperustelujen mukaan suomenruotsalaisuuden kannalta erityisen ansioituneille henkilöille. Se voitiin myöntää myös suomenruotsalaisen kulttuurielämän merkittävälle edustajalle tai erittäin ansioituneelle ulkomaan kansalaiselle.

 Keskustelu 

Freudenthal oli 1800-luvulla nousseen svekomaanisen liikkeen johtava ideologi. Hän tukeutui August Sohlmanin ajatukseen, että tšuudilaiseen rotuun kuuluvat suomalaiset edustivat henkiseltä kehitykseltään alempaa tasoa germaanikansoihin verrattuna. Hän nojautui myös Carl Säven esittämään oppiin, jonka mukaan ruotsalaisuus oli Suomessa länsimaisen kulttuurin etuvartioasema ”idän barbariaa” vastaan. Koska kansa eli kielensä mukana, täytyi ruotsinkielisten säilyäkseen säilyttää kielensä.

Mitalia ei ole jaettu vuoden 2007 jälkeen. Vuonna 2013 perussuomalaisten kansanedustaja Jussi Niinistö arvosteli mitalin jakamista blogissaan kysymällä, miten ”tunnetun rasistin nimellä voidaan jakaa mitalia?” RKP:n viestintäpäällikkö Marcus Hagstrom kommentoi, että mitalia ei anneta rasismin edistämisestä, mutta koska väitteet rasistiyhteyksistä ja Freudenthalin rotuopista ovat tulleet mitalin yhteydessä yhä enemmän esille, on mitalin asemaa pohdittu puolueessa.

RKP:n puheenjohtaja Carl Haglund sanoi, että RKP ei enää jaa mitalia, koska vaikka Freudenthal olikin ansiokas kielentutkija, ”Freudenthalin mielipiteet olivat kyseenalaisia” ja RKP ei ”halua jakaa palkintoa, joka loukkaa ihmisiä”.

 Katso myös 
 Axel Lille -mitali (Axel Lille)
 Alma Skog -mitali (Alma Skog)

 Lähteet 

Luokka:Ansiomerkit
Luokka:Ruotsalainen kansanpuolue
Luokka:Suomen kunniamerkit