Igor Kurtšatov

Igor Vasiljevitš Kurtšatov (; 12. tammikuuta 1903 – 7. helmikuuta 1960) oli neuvostoliittolainen fyysikko, joka oli yksi Neuvostoliiton ydinaseohjelman keskeisimmistä tieteilijöistä.

Kurtšatov opiskeli fysiikkaa Krimin valtionyliopistossa ja laivanrakennusta Pietarin polyteknisessä instituutissa ennen kuin 1925 syventyi tutkimaan radioaktiivisuutta aluksi Abram Ioffen ohjauksessa Leningradin Fysikaalis-teknillisessä instituutissa. Vuonna 1932 hän perusti oman atomitutkimusryhmänsä, joka rakensi Neuvostoliiton ensimmäisen syklotronin. 

Kurtšatov nimitettiin Neuvostoliiton ydinaseohjelman johtoon toisen maailmansodan aikana vuonna 1943. Sittemmin projekti asetettiin Lavrenti Berijan alaisuuteen ja se laukaisi maan ensimmäisen atomipommin Semipalatinskin ydinkoealueella vuonna 1949 ja vetypommin vuonna 1953.

Myöhemmin Kurtšatov työskenteli etupäässä ydinenergian rauhanomaisten sovellusten parissa.

Kaupunki Kurskin alueella sekä kaupunki Itä-Kazakstanissa Semipalatinskin ydinkoealueella on nimetty Kurtšatoviksi. Kurtšatovin nimi on myös yhdellä Kuun kraattereista sekä asteroidi 2352:lla. Neuvostoliitossa ja itäblokissa Dubnassa löydetty alkuaine 104 nimettiin Kurtšatovin mukaan (Курчатовий), mutta amerikkalaisten vastustuksen vuoksi se sai 1997 viimein virallisesti nimen rutherfordium.

Venäjän johtava ydinenergian tutkimuslaitos Moskovassa on nimeltään Kurtšatov-instituutti.

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Neuvostoliittolaiset fyysikot
Luokka:Sosialistisen työn sankarit
Luokka:Ydinfyysikot
Luokka:Vuonna 1903 syntyneet
Luokka:Vuonna 1960 kuolleet