Kari Sohlberg

Kari Sohlberg (s. 13. joulukuuta 1940 Helsinki) on suomalainen elokuvaaja.

Sohlbergin ura suomalaisen teatterielokuvan parissa alkoi 1966 Ere Kokkosen Millipillerin myötä. Ura jatkui Spede Pasasen tuottamien elokuvien kuvaajana. Sohlbergin kuvaamia ovat muun muassa Pähkähullu Suomi, Noin 7 veljestä, Leikkikalugangsteri, Viu-hah hah-taja ja kolme ensimmäistä Uuno Turhapuro-elokuvaa.

Myöhemmin Sohlberg kuvasi muiden muassa Jörn Donnerin, Pirjo Honkasalon ja Pekka Lehdon ohjauksessa. Hänen työsuhteensa Markku Pölösen, Matti Ijäksen ja Raimo O. Niemen kanssa muodostuivat erityisen läheisiksi ja jatkuivat kunkin kohdalla useiden elokuvien ajan.

Sohlberg on saanut toistaiseksi eniten parhaan kuvauksen Jussi-palkintoja, seitsemän. Ensimmäisen kuvaus-Jussinsa Sohlberg sai Leikkikalugangsterista vuonna 1970. Myöhemmät palkinnot tulivat elokuvista Maa on syntinen laulu (1974), Tulipää (1981), Angelan sota (1985), Pohjanmaa (1989), Badding (2000) sekä Koirankynnen leikkaaja (2005). Ehdokkuudeksi ovat jääneet Poika ja ilves (1999), Cyclomania (2002) sekä Haaveiden kehä (2003).

Sohlbergin kuvaamia pitkiä teatterilevityksen elokuvia on yli 60. Hän on tehnyt muutamissa kotimaisissa elokuvissa myös pieniä rooleja.  

Kari Sohlberg jäi eläkkeelle vuonna 2011 ja hänen viimeiseksi elokuvakseen jäi Raimo O. Niemen Roskisprinssi. 

Hänen poikansa Konsta Sohlberg on myös elokuvaaja ja hän on jatkanut isänsä yhteistyötä Markku Pölösen kanssa. 

Uran alku

Kari Sohlberg työskenteli 1960-luvun alussa pääesikunnan piirtäjänä, opiskeli iltaisin Ateneumissa ja kävi katsomassa Suomen Elokuva-arkiston näytäntöjä. Kun puolustusvoimien kuvaosastolla avautui elokuvaajan paikka, Sohlberg sai sen ja alkoi opiskella elokuvaa käytännössä muun muassa Kullervo Karin ohjauksessa. Pian Sohlberg siirtyi kuvaamaan televisiomainoksia Scenaria-yhtiöön, josta hän lähti vuoden kuluttua 1962 Armand Lohikosken mukana Lii-Filmiin tekemään lyhytelokuvia. Siellä hän oppi lisää muun muassa leikkauksesta Alvar Hambergilta ja käsivarakuvauksesta Leo Hildeniltä.Tykkyläinen, Lauri: Rahasta kiinni. Elokuvaaja Kari Sohlbergin mietteitä elokuvanteosta 20 vuoden ajalta. Projektio 1/1980, s. 10–13.

Kun lyhytelokuvien kysyntä romahti veronalennuselokuvajärjestelmän lakattua, Sohlberg siirtyi kuvaajaksi Mainos-Television filmiryhmään. Se teki filmille muun muassa asiaohjelmien inserttejä ja MTV-teatterin televisionäytelmien ulkokohtauksia, kun taas sisäkohtaukset tehtiin studiossa videotekniikalla.

Ere Kokkosen Millipillerin myötä tarjoutui Sohlbergille mahdollisuus pitkien näytelmäelokuvien tekoon. Vuonna 1980 antamassaan haastattelussa Sohlberg piti parhaina siihenastisina töinään elokuvia Marja pieni!, Punahilkka ja Maa on syntinen laulu.

 Filmografia 
 Elokuvat 
 Vuosi Elokuva Huomautus 1966  Millipilleri 1967  Pähkähullu Suomi 1968  Noin 7 veljestä Mustaa valkoisella Punahilkka 1969  Leikkikalugangsteri  Parhaan kuvauksen Jussi Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut Pohjantähteet  Parhaan kuvauksen Jussi Sixtynine 69  Parhaan kuvauksen Jussi 1970  Jussi Pussi Speedy Gonzales – noin 7 veljeksen poika 1971  Saatanan radikaalit Kahdeksas veljes Hirttämättömät 1972  Hellyys Lampaansyöjät Marja pieni! 1973  Maa on syntinen laulu  Parhaan kuvauksen Jussi Uuno Turhapuro  Krapula1974  Karvat Viu-hah hah-taja 1975  Professori Uuno D.G. Turhapuro Rakastunut rampa 1976  Lottovoittaja UKK Turhapuro 1980  Tulipää  Parhaan kuvauksen Jussi 1981  Syöksykierre Yö meren rannalla 1982  Aidankaatajat 1983  Jon 1984  Angelan sota  Parhaan kuvauksen Jussi 1985  Da Capo Suuri illusioni 1987  Jäähyväiset presidentille 1988  Latvoilta jokisuulle  Humanismin käsi -palkinto Pohjanmaa  Parhaan kuvauksen Jussi Ihmiselon ihanuus ja kurjuus  Humanismin käsi -palkinto Kuutamosonaatti  Humanismin käsi -palkinto 1989  Talvisota 1990  Yksinteoin Kiljusen herrasväen uudet seikkailut 1991  Rölli – hirmuisia kertomuksia Kuutamosonaatti 2: Kadunlakaisijat 1992  Pilkkuja ja pikkuhousuja 1993  Onnen maa Routasydän Romanovin kivet 1995  Kivenpyörittäjän kylä Yöjuna 1996  Tie naisen sydämeen 1998  Sokkotanssi Kuningasjätkä Poika ja ilves Pala valkoista marmoria 2000  Badding  Parhaan kuvauksen Jussi 2001  Emmauksen tiellä Cyclomania 2002  Haaveiden kehä 2004  Koirankynnen leikkaaja  Elokuvataiteen Finlandia-palkinto, Parhaan kuvauksen Jussi Keisarikunta  Elokuvataiteen Finlandia-palkinto 2006  Suden arvoitus 2009  Ralliraita 1 2011  Roskisprinssi

Tunnustuksia
Sohlberg sai vuonna 2004 Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitalin. Samana vuonna hän sai Satakunnan viestintäalan kehittämissäätiön jakaman ensimmäisen elokuvataiteen Finlandia-palkinnon elokuvista Koirankynnen leikkaaja ja Keisarikunta. Palkinto on arvoltaan 10 000 euroa.Kari Sohlberg sai elokuvan Finlandian. Turun Sanomat 13.11.2004. Viitattu 20.3.2016. Elokuvasta Rakastunut rampa (1975) Sohlberg sai valtion henkilökohtaisen elokuvataiteilijapalkinnon. Keväällä 2008 hän sai valtion taiteilijaeläkkeen.

Vuoden 2016 Jussi-gaalassa Sohlbergille myönnettiin Betoni-Jussi elämäntyöstä.Betoni-Jussin elämäntyöstä saanut Kari Sohlberg häpeää Spede-klassikkoa: ”Kamalan huonosti kuvattu elokuva”. Iltalehti 19.3.2016. Vuonna 2019 hän sai Matti Pellonpää -palkinnon.

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Hytönen, Jukka (toim.): Kamera käy! Elokuvaaja Kari Sohlberg,. Helsinki: Like, 2004.
 Hytönen, Jukka: ”Näkökulmia kameran takaa”, Kari Sohlbergin haastattelu, Filmihullu 2/2004.

 Aiheesta muualla 
Sohlbergin kuvasuunnitelma Kiljusen herrasväen uusiin seikkailuihin.

Luokka:Suomalaiset elokuvaajat
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Jussi-palkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1940 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt