Työväen pääneuvosto

Työväen pääneuvosto () oli Suomen sisällissodan aikana kokoontunut punaisten lainsäädäntöelin, jonka tehtävänä oli toimia kansanedustuslaitoksena sekä valvoa Suomen kansanvaltuuskunnan toimintaa. Se koostui 40 jäsenestä, jotka edustivat Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta, Suomen Ammattijärjestöä, Suomen Punaista Kaartia sekä Helsingin Työväenjärjestöjen Eduskuntaa. Työväen pääneuvosto kokoontui epäsäännöllisesti 12. helmikuuta – 10. huhtikuuta 1918. Istuntoja pidettiin aluksi Helsingissä ja sodan loppuvaiheessa Viipurissa, jonne punaisten hallinto evakuoitiin huhtikuun alussa. Työväen pääneuvosto puheenjohtajana toimi entinen kansanedustaja Valfrid Perttilä. 

 Perustaminen ja kokoonpano 
Suomen työväen toimeenpaneva komitea teki päätöksen kansanvaltuuskunnan ja työväen pääneuvoston perustamisesta heti sisällissodan käynnistyttyä 28. tammikuuta 1918. Molemmat oli tarkoitettu vain väliaikaisratkaisuksi, sillä lopullinen hallitusmuoto piti myöhemmin luoda kansanäänestyksen perusteella. Alustavassa suunnitelmassa pääneuvoston jäsenmäärä oli 35, joista sosialidemokraattisella puolueella, Suomen Ammattijärjestöllä ja punakaarteilla olisi kullakin ollut kymmenen ja työväenjärjestöjen eduskunnalla viisi. SDP:n puolueneuvosto ei kuitenkaan hyväksynyt paikkajakoa, koska Helsingin edustus olisi muodostunut liian suureksi ja lisäksi punakaartin pelättiin saavan liikaa valtaa. Puolueneuvostolle annettiin viisi lisäpaikkaa ja näin pääneuvoston lopulliseksi jäsenmääräksi tuli 40.Rinta-Tassi 1986, s. 151–158.

Työväen pääneuvoston kokoonnuttua punakaartit esittivät myös Tampereelle, Turulle ja Viipurille omia edustajia tai vaihtoehtoisesti HTE:n edustajista luopumista. Lisäksi vaadittiin punakaartien sekä SAJ:n edustajien määrän nostamista viiteentoista. Ehdotuksia ei hyväksytty, mutta HTE joutui luopumaan yhdestä paikastaan, jotta kaikille vaalipiireille saatiin yksi SDP:n edustaja. Lopulta myös Finlands Svenska Socialdemokrater ja Suomen Sosialidemokraattinen Naisliitto saivat oman edustajansa, kun Lappi ja Vaasan pohjoinen vaalipiiri jätettiin ilman. Pääneuvostoon valituilla oli niin sanottu imperatiivinen mandaatti eli järjestöillä oli halutessaan oikeus vaihtaa edustajansa.  

Työväen pääneuvoston jäsenistä ei ole tarkkaa tietoa, sillä asiakirjat ovat pääosin kadonneet tai tuhoutuneet. Tutkija Osmo Rinta-Tassin mukaan edustajia oli ainakin 48, kun lasketaan myös poisjääneiden tilalle valitut. Pääesikunnan tiedusteluosasto julkaisi sodan jälkeen kolme listaa, jotka sisälsivät 53 pääneuvoston jäseniksi epäiltyä henkilöä. Pääneuvoston jäsenten joukossa oli muun muassa 16 entistä kansanedustajaa. Kaikki valitut eivät ottaneet tehtävää vastaan, sillä esimerkiksi Eetu Salin kieltäytyi osallistumasta pääneuvoston toimintaan ja kansanedustaja Abraham Harjula jäi valkoisten vangiksi kotiseudullaan Etelä-Pohjanmaalla.

 Toiminta 
SDP, SAJ ja HTE valitsivat edustajansa jo helmikuun alkupäivinä, mutta Työväen pääneuvosto pääsi kokoontumaan ensimmäisen kerran vasta 14. helmikuuta, kun Helsingin punakaartien päälliköt olivat suorittaneet edustajavaalinsa. Helsingin Säätytalolla pidetyssä kokouksessa pääneuvoston puheenjohtajaksi valittiin SAJ:n edustaja Valfrid Perttilä. Lisäksi asetettiin perustuslaki-, laki-, valtiovarain-, sota- ja talousasiain- sekä ulkoasiainvaliokunnat. Perustuslakivaliokunta aloitti välittömästi työväen pääneuvoston perussäännön laatimisen, joka hyväksyttiin 18. helmikuuta pidetyssä istunnossa. Sen mukaan työväen pääneuvosto käytti ylintä päätäntävaltaa yhdessä kansanvaltuuskunnan kanssa. Pääneuvosto pystyi nimeämään ja erottamaan kansanvaltuuskunnan jäsenet, ja sillä oli myös oikeus muuttaa tai kumota mikä tahansa kansanvaltuuskunnan päätös. Työväen pääneuvoston jäsenillä oli lisäksi oikeus tehdä kysymyksiä kansanvaltuuskunnan jäsenille, joilla puolestaan oli velvollisuus vastata niihin. Päätökset hyväksyttiin yksinkertaisella enemmistöllä lukuun ottamatta puheoikeuteen liittyviä rajoituksia, joihin vaadittiin kahden kolmasosan määräenemmistö. 

Perussäännön edellyttämä työjärjestys vahvistettiin 22. helmikuuta. Se oli suurimmaksi osaksi suora kopio eduskunnan työjärjestyksestä ja vuoden 1906 valtiopäiväjärjestyksestä. Istunnot määrättiin maantantai-, keskiviikko- ja perjantai-illoiksi. Pöytäkirjojen puuttuessa niiden määrästä tai sisällöstä ei ole tietoa, sillä ainoastaan osasta uutisoitiin lehdistössä. Pääneuvoston jäsenen Erkki Härmän mukaan se kokoontui noin kymmenen kertaa. Viimeinen varsinainen kokous oli 10. huhtikuuta Viipurin hovioikeuden talossa. Työväen pääneuvosto ei kokoontunut ilmeisesti kertaakaan täysilukuisena, eikä se aina ollut edes päätösvaltainen. Työväen pääneuvostosta ei lopulta tullut alkuperäisen tarkoituksensa mukaista tekijää punaisten päätöksenteossa, vaan todellinen valta jäi kansanvaltuuskunnalle sekä punakaartien esikunnille.

 Jäsenet 
Luettelo sisältää tutkija Osmo Rinta-Tassin luetteloimat työväen pääneuvoston jäsenet.Rinta-Tassi 1986, s. 558–559. Valtiovarain- ja ulkoasiainvaliokuntien täydellistä kokoonpanoa ei tunneta.Rinta-Tassi 1986, s. 153.

 Nimi  Kotipaikka  Ammatti tai asema  Järjestö Huom. Puheenjohtajisto Valfrid Perttilä  Helsinki  ay-toimitsija SAJ  puheenjohtaja August Lehto  Helsinki  ay-toimitsija SAJ  1. varapuheenjohtaja Kaarlo Tuominen   SPK  2. varapuheenjohtaja Väinö Jokinen  Helsinki  ent. kansanedustaja –  sihteeri Perustuslakivaliokunta Matti Airola  Lahti  kansanedustaja SDP  puheenjohtaja Erkki Härmä  Turku  kansanedustaja SDP  varapuheenjohtaja Ida Aalle-Teljo  Helsinki  ent. kansanedustaja SDP  SNL:n edustaja Väinö Jokivirta   SPK  Väinö Toikka   SPK  Lakivaliokunta Aura Kiiskinen  Helsinki  kansanedustaja SAJ  puheenjohtaja Mikko Aaltio  Helsinki  levyseppä SAJ  varapuheenjohtaja Taavetti Lapveteläinen  Kuopio  kansanedustaja SDP  Anni Savolainen  Rautavaara  kansanedustaja SDP  A. Veijola   SPK  Valtiovarainvaliokunta Heikki Jalonen  Joensuu  kansanedustaja SDP  puheenjohtaja E. Karhunen   SPK  Juho Komu  Oulu  kansanedustaja SDP  Jussi Sainio  Helsinki  leipuri SAJ  ei osallistunut Aino Forsten  Pori  kansanedustaja SDP  osallistui varajäsenenä Sota- ja talousasiainvaliokunta Valter Vihriä  Turku  ay-toimitsija SAJ puheenjohtaja (6.3. saakka) Emil Peltonen  Helsinki  räätäli SAJ puheenjohtaja (6.3. alkaen) Akseli Kokkola  Helsinki  ay-toimitsija SAJ sihteeri Karl Emil Hypén  Helsinki  lämmittäjä HTE  Hanna Malm  Helsinki  ay-toimitsija SAJ  Erik J. Salo   ulkotyömies SPK  Ulkoasiainvaliokunta Aatto Sirén  Orimattila  kansanedustaja SDP  puheenjohtaja Anton Huotari  Tampere  kansanedustaja SDP  Muut jäsenet Kustaa Ahmala  Oulu  kansanedustaja SDP  R. Ahola    Arthur Blomqvist  Helsinki  veturinkuljettaja HTE  G. Engström   metallityöläinen SDP  FSD:n edustaja Aapo Harjula  Helsinki  kansanedustaja SDP  ei osallistunut Hilda Herrala  Kemi  kansanedustaja SDP  osallistui varajäsenenä Emil E. Iivarinen   SPK  ei osallistunut K. Ikola   SPK  Hanna Karhinen  Helsinki  kansanedustaja SDP  A. Koskela     Adam Laakkonen  Rovaniemi  kansanedustaja SDP  ei osallistunut A. Lehtinen   SDP  V. Mertamo     Yrjö Oksanen  Helsinki  toimittaja HTE  Hilja Rae     Onni Tuomi  Jyväskylä  kansanedustaja SDP  Väinö Uurtamo  Helsinki  peltiseppä SPK  J. V. Valo  Helsinki  SAJ  K. Vesanto   SPK  J. T. Viitasaari  Helsinki  leipuri HTE  Emil Virenius     Alfred Vuolle  Tampere  kehrääjä SAJ  J. K. Vuorinen   SPK  Väinö Vuorio  Helsinki  toimitsija HTE  Varajäsenet Toivo Alavirta  Forssa  kansanedustaja SDP  H. Andersson   SDP  Otto Elfving  Pietarsaari  kansanedustaja SDP  Kalle Hakala  Mikkeli  kansanedustaja SDP  N. Heinonen   SDP  G. W. Johansson  Helsinki  kansanedustaja SDP  Kaarlo Korhonen  Vaala  kansanedustaja SDP  Matti Lonkainen  Värtsilä  kansanedustaja SDP  Olga Manner  Helsinki  rouva SDP  Emil Murto  Helsinki  kansanedustaja SDP  Santeri Mäkelä  Vimpeli  kansanedustaja SDP  J. Ojala   SDP  Juho Rikkonen  Ruokolahti  kansanedustaja SDP  Santeri Saarikivi  Kuopio  kansanedustaja SDP 

Lähteet

Viitteet

*