Aseteollisuus

Aseteollisuus on maailmanlaajuinen teollisuuden ala, joka valmistaa, suunnittelee, kehittää ja huoltaa aseita ja muuta sotakalustoa. Aseteollisuuden tuotteisiin kuuluvat aseiden lisäksi muun muassa ammukset, ohjukset, sotilaslentokoneet ja -laivat, tykit, panssarivaunut, käsikranaatit, maamiinat, pimeänäkölaitteet, sekä näihin liittyvät tarvikkeet ja järjestelmät. Asekauppa on aseteollisuuden tuotteiden vaihtoa kahden tai useamman osapuolen välillä, useimmiten, mutta ei ainoastaan, valtioiden kesken.

Nykymuotoinen aseteollisuus on kansainvälistä liiketoimintaa, jossa on mukana niin yksityisiä kuin valtiollisia toimijoita. Asekauppaa sääntelevät kuitenkin lukuisat kansainväliset sopimukset sekä usein myös kansallinen lainsäädäntö.

Valtiot ja yritykset
Monissa maissa aseteollisuus on ollut valtion omistuksessa, esimerkiksi Suomessa vuonna 1936 perustettu Valtion tykkitehdas ja 1921 toimintansa aloittanut Valtion lentokonetehdas (nimien vaihtuessa vuosikymmenten aikana). Tällöin valtio on osapuolena myyjänä ja ostajana.

Näin jatkui 1990-luvulle asti, jolloin länsimaiden – Ranskan, Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen – ”valtio ostajana ja yksityinen, usein pörssinoteerattu ja suurikokoinen yritys laitteen toimittajana ja enenevästi palveluntuottajana” -malli levisi ainakin kaikkialle EU:ssa. Samaan aikaan aseteollisuus konsolidoitui siten, että Yhdysvalloissa on esimerkiksi sotilaslentokoneita valmistaa kolme yhtiötä ja EU:ssa kaksi. Merisodan aseissa tilanne on samankaltainen, mutta maavoimien aseissa konsolidaatio (toimijoiden yhteenliittyminen) on kesken. Joka tapauksessa markkina on oligopolistinen.

Monille uusille maille on ollut tärkeää luoda oma aseteollisuus. Näin tapahtui aikoinaan muun muassa Suomen kohdalla ja nyttemmin esimerkiksi Iranin kohdalla. Etelä-Afrikka kehitti merkittävän aseteollisuuden kauppasaartoaikana vaikka se pystyikin ostamaan länsimaista tarvitsemansa. Israelin tilanne on ollut samanlainen – oma kapasiteetti suunnitella ja valmistaa aseita, jopa viedä niitä, luo paremman neuvotteluaseman ostotilanteissa. Oma aseteollisuus on keino näyttää kansakunnan kyvykkyyttä, toisaalta esimerkiksi Iranin kohdalla sen väitettyä kyvykkyyttä muun muassa ohjustuotannossa käytetään sitä vastaan uhkakuva-skenaarioilla.

Aseteollisuus voi osoitetusti toimia vaikka rauhansopimus sen kieltäisi: Versaillesin rauhansopimuksen kieltäessä muun muassa lentokoneteollisuuden Saksalta vuonna 1919, Saksa oli siirtänyt tehtaansa Hollantiin (Fokker), Sveitsiin, Suomeen (Valtion lentokonetehdas), Ruotsiin (SAAB) ja 1923 alkaen Neuvostoliittoon.

Aseteollisuuden ja muun teollisuuden osuus aseiden tuotannossa on aina ollut hämärä erottaa. Esimerkiksi Yhdysvaltain ilmavoimien tuhottua merkittävän osan Schweinfurtin kuulalaakeritehtaista vuosina 1942–1943 Ruotsin SFK lisäsi rajusti kyseisten tuotteiden vientiä Saksaan.

Nykyään esimerkiksi maailman suurimpiin aseviejämaihin kuuluvan Venäjän asevienti on keskitetty 80-prosenttisesti valtionyhtiö Rosoboroneksportille (). Se on puolestaan osa suurta, 900 000 työntekijän valtionkorporaatio Rostehiä ().

 Maailman suurimmat aseidenviejämaat 

Tällä hetkellä maailman suurin aseidenviejämaa on Yhdysvallat. Ruotsalaisen rauhantutkimuslaitos SIPRIn tilastojen mukaan Yhdysvallat on ollut aseviennin tilastojen kärjessä sekä vuosina 2020 ja 2021 että kumulatiivisesti vuosina 1950-2021.SIPRI TOP LIST TIV TABLES TIV=total trend-indicator value, Selite: valitaan tietokannasta haluttu määrä suurimpia vientimaita (suppliers) tai tuontimaita (recipients) sekä halutut vuosiluvut; , sipri.org, viitattu 2.6.2022 Niin ikään SIPRIn mukaan 2010-luvulla Venäjä on lisännyt osuuttaan kansainvälisessä asekaupassa ja esimerkiksi ollut vuonna 2013 maailman suurimpana aseidenviejänä. Myös Kiinan merkitys asekaupassa kasvoi 2010-luvulla.SIPRI Importer/exporter TIV tables TIV=total trend-indicator value, Selite: valitaan tietokannasta esimerkiksi Exports from=All, Range of years= 2009-2013, Summarize data by recipient/supplier; , sipri.org, viitattu 20.7.2014

Oheisen taulukon arvot kuvaavat SIPRIn tilastoimaa asemyynnin laajuutta tutkimuslaitoksen kehittämällä arvotustavalla. Yksikkönä on miljoonaa SIPRI TIViä (trend-indicator value; SIPRI TIV oli alkujaan lähellä vuoden 1990 Yhdysvaltain dollaria). Esimerkiksi käytetyn asejärjestelmän kuten panssarivaunun myyntiarvoksi katsotaan 40 prosenttia uuden arvosta. Mikäli käytetty järjestelmä modernisoidaan, kauppa arvostetaan 66 prosenttiin uuden järjestelmän hinnasta. On huomattava, etteivät luvut kuvaa aseiden todellisia kauppahintoja. Monen asekaupan todellisia hintoja ei esitetä julkisuudessa.SIPRI Arms Transfers Database - Methodology  , sipri.org, viitattu 20.7.2014
Sija 2024Sija 2023Valtio2024 (milj. SIPRI TIV,vrt. vuoden 1990 USD)11135122422723320494513795613396211397810268119649775610 17710119639121639213 1338114 103321541243161422617 4322618 30166191515220 20134
Lähde: SIPRI.

 Suurimmat aseviejät vuosina 1950-2024 

SijaValtio1950-2024 (milj. SIPRI TIV,vrt. vuoden 1990 USD)17529912452241315767741459305140367694870765672839804931233102636711 2258812 18725131832614163771513292161280517 1004118 985419 471620 4362
Lähde: SIPRI.

 Maailman suurimmat aseidentuojat 
Vuonna 2024 Ukraina, Puola, Yhdysvallat, Intia ja Qatar olivat maailman suurimmat aseiden tuojat. Seuraavassa taulukossa luetellaan 20 suurinta aseiden tuojaa vuonna 2024. Taulukon luvut edustavat SIPRIn mukaan laskettua asekaupan arvoa (miljoonina SIPRIn kokonaisarvona, Yhdysvaltain dollareina).SIPRI Importer/exporter TIV tables TIV=total trend-indicator value, Selite: valitaan tietokannasta esimerkiksi Imports from=All, Range of years= 2009-2013, Summarize data by recipient/supplier; , Stockholm International Peace Research Institute, sipri.org, viitattu 21.7.2014

Sija 2024Sija 2023Valtio2024 (milj. SIPRI TIV,vrt. vuoden 1990 USD)1152302514483 1112094411685311526611117 33100982498392982108977119932122784813166431421623153060416435501790515181350319324672036435
Lähde: SIPRI.

 Maailman suurimmat puolustusbudjetit 

 Sija  Maa  Menot (mrd. USD, 2024)  Osuus kokomaailmasta (%, 2024)  % maansaBKT:sta (2024) —  Maailma yhteensä   2718 100  — 1     997  37  3.4 2     314 12  1.7 3    149  5.5  7.1 4     88.5  3.3  1.9 5    86.1  3.2  2.3 6    81.8  3.0  2.3 7    80.3  3.0  7.3864.72.434 9    64.7  2.4  2.1 10    55.3  2.0  1.4
* SIPRI:n arvio. Lähde: SIPRI.
Maailman suurimmat puolustusurakoitsijat
  Sija  Valtio  Yhtiö  Tulot(mrd. USD) puolustuteollisuuden % osuus 1  Lockheed Martin 65,4 89% 2  RTX Corporation  56,6 65% 3  Boeing 58,2 55% 4  Northrop Grumman 36,8 55% 5  General Dynamics 37,9 68% 6  BAE Systems 24,7 97% 7  Norinco 71,0 25% 8  AVIC 67,9 25% 9  China Electronics Technology Group 34,3 43% 10  L3Harris Technologies 18,2 78% 11  Airbus 56,8 21% 12  CASIC 37,7 32% 13  Leonardo 15,3 73% 14  Thales Group 19,4 47% 15  Huntington Ingalls 9,4 88% 16  Leidos 12,3 60% 17  Almaz-Antei 6,6 92% 18   Honeywell 32,6 18% 19  Booz Allen Hamilton 7,9 70% 20  China South Industries Group  33,9 16% 21  OAK 6,0 82% 22  Rolls-Royce 15,2 32% 23  EDGE 5,0 95% 24   General Electric 76,6 6% 25  Safran 18,8 24% 26  Mitsubishi Heavy Industries 34,7 13% 27  Rheinmetall 6,7 63% 28  Elbit Systems 4,7 91% 29  CACI International 6,0 69% 30  MBDA 4,1 99% 31  Naval Group 3,8 99% 32  Dassault Aviation Groupe 6,3 59% 33  Objedinennaja sudostroitelnaja korporatsija 4,7 79% 34  Textron 11,7 30% 35  Israel Aerospace Industries 4,2 84% 36  Saab 3,8 88% 37  Science Applications International Corporation 7,1 47% 38  Taktitšeskoje raketnoje vooruženije 3,3 98% 39  Babcock International Group 5,7 56% 40  Perspecta 4,5 70% 41  Amentum 3,7 83% 42  Hindustan Aeronautics 3,1 95% 43  KBR 5,8 50% 44  United Engine Corporation 3,9 73% 45  General Atomics   46  Rafael 2,7 98% 47  Fincantieri 6,7 40% 48  French Alternative Energies and Atomic Energy Commission (CEA) 5,8 44% 49  Oshkosh Corporation 6,7 33% 50  Hanwha Aerospace 4,5 50%*Lähde. SIPRI:

 Aseteollisuus Suomessa 
Suomessa oli vuonna 2008 noin 80 aseteollisuuden yritystä, joista suurimpia Patria ja Sako. Vuonna 2020 Suomi vei aseita noin 161 miljoonan euron edestä yhteensä 70 eri maahan: näistä siviiliaseiden vienti oli noin 81 miljoonaa, ja sotatuotteiden vienti noin 80 miljoonaa. Viisi suurinta vientimaata olivat Yhdysvallat, Itävalta, Arabiemiirikunnat ja Ruotsi. Suomi on merkittävä tekijä kansainvälisillä asemarkkinoilla: esimerkiksi Sako on Euroopan suurin kiväärinvalmistaja, ja Patrian puoliksi omistama Nammo on ainoa yhtiö maailmassa, joka valmistaa maailman myydyimmän Amraam-ohjuksen moottoreita. Väkilukuun suhteutettuna Suomi on ollut 2000-luvulla maailman 13. suurin aseiden viejä. Kansainvälistä asekauppaa seuraavat järjestöt ovat kritisoineet Suomen asevientiä varsinkin Arabiemiirikuntiin, Saudi-Arabiaan ja Turkkiin kohdistuvan viennin osalta: kaikki kolme valtiota ovat osallistuneet lähialueidensa sisällissotiin: Turkki Syyriassa ja Arabiemiirikunnat sekä Saudi-Arabia Jemenissä.

 Valvonta ja kansainväliset sopimukset 
Aseiden tuotantoa, kauppaa ja vientiä rajoittavat niin kansallinen lainsäädäntö kuin kansainväliset sopimukset. Esimerkiksi Suomessa yrityksen on anottava aseille vientilupaa. Lupia käsittelevä viranomainen riippuu tuoteryhmästä: sekä siviili- että sotilaskäyttöön soveltuvien tuotteiden kohdalla luvan myöntää ulkoministeriö, kidutusvälineiden ja kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon käytettäviin tuotteisiin luvan myöntää sisäministeriön poliisiosasto, sotatuotteiden vientiluvat myöntää puolustusministeriö, ja puhtaasti siviiliaseiksi luokiteltaville tuotteille poliisihallitus. Mikäli vienti kohdistuu muualle kuin ETA-maihin, Australiaan, Japaniin, Kanadaan, Sveitsiin, Uuteen-Seelantiin tai Yhdysvaltoihin, vienti edellyttää ulkoministeriön ulko- ja turvallisuuspoliittista lausuntoa. Kielteinen lupapäätös vaikuttaa kaikkiin EU-maihin: mikäli jokin EU-maa haluaa myöntää vientiluvan samalle taholle, jonne toinen EU-maa on kolmen vuoden sisään evännyt vientiluvan, sen on perusteltava, miksi kielteiseen päätökseen johtanut peruste on poistunut.

Keskeinen asevientiä rajoittava sopimus on YK:n asekauppasopimus. Siinä muun muassa määritetään, että valtio vientilupaa ei saa myöntää, jos aseita käytettäisiin kansanmurhaan, rikoksiin ihmisyyttä vastaan, siviileihin kohdistuviin hyökkäyksiin tai muihin sotarikoksiin, tai jos on olemassa huomattava riski, että aseita käytettäisiin vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin.

Muita kansainvälisiä asevalvontasopimuksia, joissa Suomi on mukana: (Lähde: Ulkoministeriö)
 Ydinsulkusopimus,
 Täydellinen ydinkoekieltosopimus,
 Säännöstö pitkän kantomatkan ohjusten leviämisen estämiseksi,
 Kemiallisten aseiden kieltosopimus,
 Biologisten aseiden kieltosopimus,
 Eräitä tavanomaisia aseita koskeva yleissopimus (CCW),
 Ottawan sopimus, joka kieltää henkilömiinojen käytön, tuotannon, varastoinnin ja siirron.

Asevalvontasopimuksia, joissa Suomi ei ole mukana:
 Rypäleaseiden kieltosopimus,
 Ydinaseiden kieltosopimus.

 Katso myös 
 Al Yamamah, Britannian ja Saudi-Arabian asekauppaa 1985–2007
 Aseidenriisunta
  Tukholman kansainvälinen rauhantutkimusinstituutti (SIPRI)
 SaferGlobe, Suomen asevientiä seuraava ajatushautomo

Lähteet

 Aiheesta muualla 
 Pienaseet ja asekauppa (Sadankomitea)
 Yhdysvallat edelleen aseteollisuuden ykkönen – Suomellekin hävittäjiä kaupitteleva yhtiö nousi 25 kärkeen (MTV Uutiset 07.12.2020) Viitattu 2.6.2022
 Asevalmistaja Sako tänään 100 vuotta: Näin toimii suomalainen aseteollisuus nyt – "Ase näyttää yhä samalta, mutta ei se enää ole sama" (MTV Uutiset 31.03.2021) Viitattu 2.6.2022
 Top 20 Largest Arms Manufacturing Companies in the World   (therichest.com 10.2.2015) Viitattu 2.6.2022
 YK:n Aseistariisuntaosasto (United Nations Office for Disarmament Affairs)  Viitattu 2.6.2022

*