Vauvaikä

Vauvaikä on ihmisen ensimmäinen ikäkausi ja elinvuosi, jolloin hän kasvaa ja kehittyy enemmän kuin myöhemmässä elämässään koskaan samassa ajassa. Tässä vaiheessa lapsi on täysin muiden avun varassa.  

Imeväinen on suomalainen juridinen termi, joka tarkoittaa alle 12 kuukauden ikäistä lasta. Arkipuheessa samanikäistä lasta kutsuttaisiin vauvaksi. Termi ”imeväinen” esiintyy useissa Suomen asetuksissa ja ministeriöiden päätöksissä. Imeväistä käytetään myös puhuttaessa nisäkkäiden poikasista.

 Sosiaalinen kehitys 
Ihminen on aktiivinen ja sosiaalinen syntymästään alkaen. Ennen puheen kehittymistä vauvaikäinen ilmaisee itseään ja esittää tarpeensa ja tunteensa ensin itkemällä ja muuten ääntelemällä, huitomalla ja potkimalla, ja myöhemmin myös muiden eleiden avulla, kuten hymyilemällä ja osoittamalla. Itkeminen on vauvan tapa viestiä siitä ettei hänellä ole kaikki hyvin.

Jo kuukauden ikäinen vauva tarkkailee ympäristöään ja vanhempiaan ja voi matkia ilmeitä. Vauva aistii vanhemman tunnetilat ja reagoi niihin. Vuorovaikutustaidot kehittyvät vain vastavuoroisessa suhteessa, tämän vuoksi vanhemman tulee vastata hymyllä ja puheella vauvan hymyilyyn ja ääntelyyn ja reagoida iloisesti vauvan iloiseen oloon ja lohduttaen pahaan oloon.

Vuorovaikutustaidot kehittyvät seuraavasti:

 noin 6 vko ensimmäinen hymy
 noin 6 vko ensimmäiset kyyneleet
 6-8 viikon ikäinen hakee katsekontaktia
 2-3 kk kujertelee ja kurluttelee
 3-4kk on kiinnostunut muista lapsista
 4kk ikäinen voi jo nauraa ääneen
 5-6kk ikäinen jokeltelee tutuille ihmisille, itsekseen ja leluille
 6-9kk ikäisellä on vierastusvaihe, jolloin vauva pelkää vieraita ihmisiä ja eroa omista läheisistä
 7-9kk vauva käyttää enemmän eleitä: ojentaa käsiään, osoittaa esineitä
 noin 9kk ikäiselle kehittyy esinepysyvyys, eli tämän ikäinen ymmärtää asioiden olevan olemassa
noin 9kk ikäisenä monet ymmärtävät ensimmäisiä sanoja
 noin 10kk ikäinen vastaa halaamalla vanhemman halaukseen

 Motorinen kehitys 
Lapsen motorinen kehitys on hyvin yksilöllistä ja siihen vaikuttaa olosuhteiden ja perimän lisäksi muun muassa lapsen temperamentti. 

Aluksi lapsi ei osaa liikkua itse. Ensiksi hän opettelee kohottamaan päätään ja raajojaan, sitten kääntymään, myöhemmin ryömimään ja konttaamaan sekä nousemaan istuma- ja seisoma-asentoon sekä lopulta kävelemään.

 Karkeamotoriikan kehitys 
Karkeamotoriikka kehittyy seuraavasti:
 0–4 vk iässä vauva nostaa päätään vatsamakuulla.
 4–9 vk iässä vauva pitää päätään ylhäällä vatsamakuulla.
 2–3,5 kk iässä vauva kannattelee päätään, jos hänet vedetään käsistä istumaan.
 3,5–5 kk iässä vauva kohottaa ylävartaloaan ja päätään kyynärpäiden varassa ollessa.
 4–6 kk iässä vauva kääntyy selältä vatsalleen.
 5–7 kk iässä vauva varaa jaloilla, kun hänet nostetaan pystyyn.
 6–8 kk iässä vauva ryömii ja istuu tuetta lattialla.
 7–10 kk iässä vauva nousee itse istumaan, konttaa sekä nousee pystyyn tukea vasten.
 7–16 kk iässä lapsi seisoo tuetta.
 7–17 kk iässä lapsi kävelee vähäisesti tuettuna tai tuetta.

 Hienomotoriikan kehitys 
Hienomotoriikan kehitys alkaa jo kohdussa, kun sikiö alkaa liikuttamaan yläraajojaan. Näin hienomotoriikan kehitys jatkuu syntymän jälkeen:

 0–3 kk
 Vauva harjoittelee silmien ja pään hallintaa, seuraa esineitä katseellaan ja kohottaa päätään hetkeksi.
 Yläraajojen motoriikka kehittyy. Kädet avautuvat nyrkistä ja vauva tavoittelee ja yrittää tarttua esineisiin.
 Alkaa harjoitella jaloilla potkimista samaan tahtiin.
 3–6 kk
 Vauva oppii tarkkailemaan käsiensä liikkeitä, vauva tarttuu ojennettuun esineeseen kouraisuotteella sillä kädellä, joka on lähempänä esinettä. Vauva huomioi muun muassa esineen muotoa ja kokoa.
 Vauva vie kädet suuhun.
 6–9 kk
 Vauvan käsien yhteistoiminta kehittyy ja vahvempi käsi tulee esille. Vauvan kouraisuote kehittyy sormien kärkiotteeseen ja edelleen pinsettiotteeseen.

 Syöminen 
Syöminen etenee pelkästä äidinmaidosta tai äidinmaidonkorvikkeesta soseisiin ja myöhemmin kiinteämpiin ruokiin.

Imeväisen erityisvalmiste on elintarvike, jota käytetään silloin, kun imeväinen ei voi juoda äidinmaitoa tai äidinmaidonkorviketta sairauden tai muun vastaavan syyn takia.

 Imetys 
Suomessa täysimetystä suositellaan 4-6 kuukauden ikään asti. Osittaisimetystä suositellaan jatkettavan vähintään 12 kuukauden ikäiseksi, mutta myös taaperot hyötyvät imetyksestä . WHO suosittelee imetystä jatkettavan kaksivuotiaaksi asti ja sen jälkeen perheen toiveiden mukaisesti. 

Imetykseen kuuluu erilaisia vaiheita lapsen kehityksen mukaisesti. 

Vauvalla on useita tiheän imun kausia, joiden aikana hän imee rintaa useammin, ja tällä tavoin maidon tuotanto pysyy yllä.

Kun vauva saa hampaita, hän saattaa purra nänniä imetyksen aikana. Se voi olla kivuliasta, mutta on ohimenevä vaihe. Vauvan kasvoille voi puhaltaa tai esimerkiksi kiljahtaa, jotta vauva lopettaisi puremisen sekä sanoittaa tilanne ja vaihtaa imemään toiselle rinnalle. Tätä kannattaa toistaa, kunnes lapsi oppii olemaan purematta.

 Kiinteä ruoka 
Kiinteiden ruokien maistelu suositellaan aloitettavaksi 4–6 kuukauden ikäisenä. Vauvaikää seuraa leikki-ikä.

 Katso myös 
Imeväiskuolleisuus
Imetys

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 

Tuula Lönnqvist ja Hannu Heiskala: Imeväisen neurologinen kehitys, Terveysportti.fi, Duodecim, 2008, pdf
Visakorpi, J.K.: Imeväisen ravinto ja ruokinta (Duodecim, pdf, 1972) (terveysportti.fi)
 Kauppa- ja teollisuusministeriön päätös äidinmaidonkorvikkeesta ja vieroitusvalmisteesta Finlex

Luokka:Kehityspsykologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit