Uudet uskonnolliset liikkeet

Uudet uskonnolliset liikkeet tai uususkonnot ovat suhteellisen nuoria, joko alkuperältään uusia uskonnollisia liikkeitä, vaihtoehtoisen henkisyyden muotoja tai perinteisistä uskonnoista eronneita lahkoja. Eri tutkijat määrittelevät vaihtelevasti uususkontoihin kuuluviksi joko toisen maailmansodan jälkeen syntyneet liikkeet, 1900-luvun alun jälkeen syntyneet liikkeet tai jopa paljon vanhemmat liikkeet, jotka ovat nousseet merkittäviksi vasta 1900-luvulla. Uusia uskontoja on syntynyt aina historian aikana, mutta nykyaikana niiden määrä on kasvanut ennennäkemättömän nopeasti.

 Historia ja alkuperä 

Enemmistö uusista uskonnoista on vanhempien uskontojen tuoreita muunnelmia, jotka ovat levinneet uusiin paikkoihin. Suuri osa on länteen levinneitä idän tai Lähi-idän uskontoja, mihin on osaltaan vaikuttanut vuoden 1945 jälkeen tapahtunut suuri muuttoliike idästä länteen. Länsimaissa on myös säilynyt ja kukoistanut 1500-luvulta lähtien vaihtoehtoinen uskonnollinen perinne, jota on kutsuttu esimerkiksi okkultismiksi tai länsimaiseksi esoteriaksi.

 Lähtökohdat ja pyrkimykset 

Useimmat nykyajan uususkonnot syntyvät yhdistelemällä eri uskonnollisia perinteitä. Ne syntyvät olemassa olevissa uskonnoissa, joissa esiintyy vähemmistöliikkeitä, jotka synnyttävät uusia ilmiöitä. Vanhoihinkin perinteisiin pohjautuvat uususkonnot ovat samalla seurausta kaikissa uskonnoissa tapahtuvista muutoksista, joilla ne sopeutuvat uuteen aikaan ja uusiin kannattajiin. Uususkonnoilla on erilaisia pyrkimyksiä: ne voivat pyrkiä hidastamaan muutosta ja säilyttämään vanhaa, nostamaan kunniaan unohdettuja opetuksia tai kytkemään perinteeseen uusia opetuksia. Jotkin niistä lähtevät kokonaan omiin suuntiinsa.

 Vakiintuminen ja asema 

Useimmat uususkonnot ovat pieniä ja lyhytikäisiä, eikä niillä ehdi olla pitkäaikaista vaikutusta yhteiskuntaan. Moni niistä on edelleen kehitysvaiheessa, jossa ne muuttuvat nopeasti ja kokeilevat uusia muotoja niin järjestäytymisen, moraalin sekä pelastuksen ja valaistumisen mahdollisuuksien suhteen. Tämän häilyvyytensä seurauksena ne kohtaavat usein arvostelua vakiintuneiden uskontojen taholta. Jotkut ovat huolissaan myös uusien uskontojen vaikutuksista yhtenäiseen yhteiskuntarakenteeseen ja lain valvoman uskonnon moraalin toteutumiseen. Uususkontoja onkin pyritty torjumaan monissa maissa ja kulttuureissa, etenkin niissä yhteyksissä kun jokin niistä osoittautuu väkivaltaiseksi tai lainvastaiseksi. Uususkontoja kutsutaan joskus kulteiksi, usein kielteisessä merkityksessä.

 Ryhmittely 

pienois|Rudolf Steiner, Goetheanum, 1928. Antroposofisen liikkeen keskus Sveitsissä.
Uususkonnot voidaan ryhmitellä esimerkiksi sen mukaan, mihin ne pohjautuvat:Partridge 2006, s. 7–9.
 Kristinuskoon pohjautuvat liikkeet
 Juutalaisuuteen pohjautuvat liikkeet
 Islamiin pohjautuvat liikkeet
 Zarathustralaisuuteen pohjautuvat liikkeet
 Intian uskontoihin pohjautuvat liikkeet
 Itä-Aasian uskontoihin pohjautuvat liikkeet
 Alkuperäis- ja pakanaperinteisiin pohjautuvat liikkeet
 Länsimaiseen esoteriaan ja new age -perinteeseen pohjautuvat liikkeet
 Moderniin länsimaiseen kulttuuriin pohjautuvat liikkeet

Uskontotutkijat J. Gordon Melton ja Robert Moore ovat järjestäneet uususkonnot ”perheisiin” sen mukaan, mitä ajatusmaailmaa, elämäntapaa ja perintöä ne edustavat:

 Myöhempien aikojen pyhien perhe: Joseph Smithin ilmoituksiin uskovat liikkeet, kuten mormonit
 Kommunaalinen perhe: yhteisöasumista korostavat liikkeet
 Metafyysinen perhe: 1800-luvun New Thought -liikkeen ajatuksiin perustuvat liikkeet, jotka korostavat ihmisen kykyä päättää terveydestään, vauraudestaan ja onnestaan oikeanlaisen ajattelun ja asenteen avulla
 Spiritualistinen perhe: yliluonnollista, paranormaalia ja salattua korostavat liikkeet, joita ovat esimerkiksi New Age, ufouskonnot ja teosofia
 Muinaisen viisauden perhe: muinaisten aikojen okkultistista tietoa korostavat liikkeet
 Maaginen perhe: rituaalimagiaa sekä luonnollisia ja yliluonnollisia voimia käyttävät liikkeet, kuten Golden Dawn, druidismi ja wicca
 Itäinen perhe: itämaisiin uskontoihin pohjautuvat liikkeet, joissa on usein guruja, tekniikoita, harjoituksia ja filosofioita
 Lähi-idän perhe: juutalaisuuteen, kristinuskoon ja islamiin pohjautuvat liikkeet

 Uusia uskonnollisia liikkeitä 

 Kristinuskoon pohjautuvia 

 Myöhempien aikojen pyhien liike
 MAP-kirkko
 Jehovan todistajat
 Rastafari
 Yhdistymiskirkko
 Menestysteologia

 Juutalaisuuteen pohjautuvia 

 Kabbalah Centre

 Islamiin pohjautuvia 

 Nation of Islam

 Intian uskontoihin pohjautuvia 

 Ananda Marga
 Transsendenttinen meditaatio
 Krishna-liike
 Sahaja-jooga
 Äiti Amma

 Itä-Aasian uskontoihin pohjautuvia 

 Tenrikyō
 Cheondogyo
 Falun Gong

 Alkuperäis- ja pakanaperinteisiin pohjautuvia 

 Lastikultit
 Druidismi
 Santeria
 Candomblé
 Native American Church
 Uussamanismi
 Umbanda
 Uuspakanuus
 Uusnoituus

 Länsimaiseen esoteriaan ja New Age -perinteeseen pohjautuvia  

 Länsimainen esoteerisuus
 New Age
 Ruusuristiläisyys
 Vapaamuurarit
 Spiritismi
 Teosofia
 Golden Dawn
 Thelema
 Antroposofia
 G. I. Gurdjieff
 Satanismi

 Moderniin länsimaiseen kulttuuriin pohjautuvia 

 Urantia
 Ufouskonnot
 Skientologia
 Apokalyptiikka ja millenarismi
 Raëlilaisuus
 Heaven’s Gate

 Lähteet 


 Viitteet 

 Kirjallisuutta 


*