Puolalanmäen lukio

Puolalanmäen lukio sijaitsee Turun keskustassa Puolalanmäellä Puutarhakatu 5:ssä. Samassa rakennuksessa toimii yläaste.

Lukiossa toimii yksi Suomen kymmenestä musiikkilukiosta, ja 40 prosenttia lukion 450 oppilaasta käy musiikkilinjaa. Lukio on hyvin kansainvälinen vaihto-oppilaiden, kansainvälisyyskurssien, musiikkitoiminnan (kuoromatkat yms.) ja monipuolisten kielten opiskelumahdollisuuksiensa vuoksi. 

Puolalanmäen lukio jatkaa vuonna 1928 perustetun Turun Toisen Suomalaisen Lyseon, sittemmin Puolalan Yhteislyseon perinnettä. Jälkimmäinen entisistä nimistä on edelleen koulurakennuksen Puutarhakadun puoleisessa seinässä. TTSL:n kutsumanimenä käytettiin koulun perustajan ja pitkäaikaisen rehtorin H. W. Halmeen lempinimestä väännettyä ”Hessun koulua”, Puolalan Yhteislyseo puolestaan tunnettiin Pyllinä, jota nimeä koulun myöhemmätkin oppilaat ovat käyttäneet. Puutarhakatu 5:n koulutaloon ”Hessun koulu” muutti sodan jälkeen ruotsinkielisen reaalilyseon toiminnan päätyttyä toimittuaan sitä ennen muun muassa Kauppatorin laidalla sijainneessa entisessä postitalossa. Muuton jälkeen poikakoulu muuttui yhteiskouluksi.

Samassa rakennuksessa toimii yläaste, joka yhdistyi vuoden 2006 elokuussa Puolalan ala-asteen kanssa yhtenäiseksi oppilaitokseksi. Nykyisin Puolalan yläaste käyttää nimeä Puolalan yläkoulu, ja ala-aste puolestaan nimeä Puolalan alakoulu, mutta lukiota ei sisällytetty koulu-uudistukseen. Puolalan alakoulu toimii eri tiloissa kuin yläkoulu ja lukio.

Puolalanmäen lukio toimii kolmessa rakennuksessa. Vuoteen 2008 saakka  päärakennuksena toiminut Puutarhakatu 5:n koulutalo valmistui alun perin Svenska Lyceum i Åbon tiloiksi vuonna 1888. Sen suunnitteli arkkitehti Florentin Granholm. Rakennusta laajennettiin 1950-luvun lopulla arkkitehti A. Piiraisen suunnitelman mukaan. Rakennuspari peruskorjattiin vuosina 2010–2012. Lukion 1980-luvulta alkaen käyttämä Tornikatu 4:n koulutalo valmistui vuonna 1909 arkkitehti Wivi Lönnin suunnittelemana Åbo Svenska Samskolanin käyttöön. Vuodesta 2008 lukion päärakennus on sijainnut osoitteessa Aurakatu 11 eli vanhassa kauppaopiston talossa. Jugendtyylinen rakennus valmistui vuonna 1908, ja sen on suunnitellut arkkitehti Eskil Hindersson.

Lukion rehtorina toimi vuoteen 1993 Eeva Matinolli, joka oli aloittanut Puolalan Yhteislyseon rehtorina vuonna 1969, ja vuosina 1993–2011 Pekka Pesonen. Vuodesta 2011 alkaen rehtorina on toiminut Jouko Kauppinen.

Puolalanmäen koulusurma
Puolalanmäen lukiossa tapahtui 26. maaliskuuta 1981 Suomen historian ensimmäinen koulusurma, jossa lukion 18-vuotias miesopiskelija pahoinpiteli 55-vuotiaan englanninopettajan lyömällä tätä koulun pihalta ottamallaan lapiolla useita kertoja takaapäin portaissa. Uhri kuoli saamiinsa vammoihin kolme viikkoa myöhemmin. Surmaaja tuomittiin Turun raastuvanoikeudessa kahdeksan vuoden vankeusrangaistukseen täyttä ymmärrystä vailla tehdystä murhasta, ja Turun hovioikeus piti tuomion ennallaan. Surmaaja kertoi tekonsa motiiviksi sen, että opettaja oli pitkään kohdellut häntä epäoikeudenmukaisesti. Oikeuden mukaan tekijä oli suunnitellut surmaamisen etukäteen ja rikos oli tehty erityisen raa'asti ja julmasti. Koulun rehtorin Eeva Matinollin mukaan tapaus järkytti syvästi koko kouluyhteisöä ja hän katsoi sopimattomien television viihdeohjelmien lietsovan väkivaltaista käyttäytymistä.Haapio, Markku: Turun lapiopahoinpitely: uhkailuihin ei osattu suhtautua vakavasti. Ilta-Sanomat 28. maaliskuuta 1981, s. 14. Helsinki: Sanoma, 1981.

 Entisiä oppilaita 

 Olli Alho (professori, elokuva- ja radioalan tekijä, tietokirjailija)
 Costee (muusikko)
 Piia Elo (poliitikko, Turun pormestari)
 Kalle Euro (Arkkitehtiliiton toiminnanjohtaja)
 Fiikka Forsman (teatteriohjaaja)
 Jussi Fredriksson (jazzpianisti, säveltäjä)
 Pekka Halme (korkeushyppääjä)
 Eeva Hartemaa (oopperalaulaja)
 Mauno Hartman (kuvanveistäjä)
 Olli Heinonen (urheilulääkäri) (liikuntalääketieteen professori)
 Ville Herrala (basisti, jazzmuusikko)
 Teuvo Juuvinmaa (yritysjohtaja, teollisuusneuvos)
 Hannu Jaakkola (yritysjohtaja, teollisuusneuvos)
 Tapani Jylhä (kirjailija)
 Martti Kairinen (työoikeuden professori)
 Pilvi Kalhama (museonjohtaja)
 Jarmo Karppi (lahjoittaja)
 Totti Karpela (kirjailija)
 Pauli Karttunen (sähkötekniikan professori)
 Angelika Klas (oopperalaulaja)
 Anna Kortelainen (taidehistorioitsija, tietokirjailija)
 Petri Kotwica (elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja) 
 Pekka Laakso (harmonikansoittaja)
 Aapo Lehtonen (geriatrian professori)
 Kaisa Lehtonen (arkeologi, korkeushyppääjä)
 Urpo Levo (kenraaliluutnantti, tasavallan presidentin adjutantti)
 Lasse Lindeman (teatteriohjaaja)
 Antti Lindqvist (kauppaneuvos) (yritysjohtaja, kauppaneuvos)
 Pilvi Listo (cembalisti, urkuri)
 Riina Lumme (poliitikko)
 Essi Luttinen (oopperalaulaja)
 Sami Luttinen (oopperalaulaja)
 Tuomas Martikainen (uskontotieteen professori)
 Riku Niemi (kapellimestari, säveltäjä)
 Risto Nummila (insinööri, yritysjohtaja, energianeuvos)
 Kalevi Numminen (vuorineuvos) (yritysjohtaja, vuorineuvos, tekniikan tohtori h.c.)
 Ushma Olava (laulaja, näyttelijä)
 Pertti Paasio (poliitikko)
 Riitta Pyykkö (venäjän kielen ja kulttuurin professori)
 Severi Pyysalo (vibrafonisti, säveltäjä)
 Erkka Railo (politiikan tutkija)
 Tauno Ratsula (koulunjohtaja, maanviljelysneuvos)
 Erik Rousi (oopperalaulaja)
 Mikko Salmi (poliitikko, toimittaja, muusikko, pappi)
 Timo Saloviita (kasvatustieteen professori)
 Panu Savolainen (arkkitehti, historiantutkija)
 Kaisa Sere (tietojenkäsittelytieteen professori)
 Henri Sigfridsson (pianisti)
 Liisa Steinby (kirjallisuustieteen professori)
 Tuomo Suntola (fyysikko, tekniikan tohtori)
 Juhani Tamminen (entinen jääkiekkoilija ja mediapersoona)
 Martti Tiuri (poliitikko, radiotekniikan professori)
 Annika Waenerberg (taidehistorian professori)
 Pekka Vapaavuori (arkkitehti)
 Tuija Virtanen-Ulfhielm (englannin kielen professori)
 Pentti Väänänen (poliitikko)

 Entisiä opettajia 

 Keijo Alho (historia, 1935–1936)
 Elina Aro (Arohonka, suomi 1968–1969)
 Arvi Artama (matematiikka, fysiikka, 1935–1936)
 Robert Ceder (matematiikka, fysiikka,  kemia, 1928–1931)
 Helka Hiisku (suomi, 1957–1959)
 Kyllikki Hiisku (ranska, saksa, 1948–1949; 1958–1959)
 Aarne Honka (saksa, ranska, 1930–1964; rehtori, 1956–1959)
 Kustaa Inkeri (matematiikka, 1945–1946)
 Kalle Kahiluoto (uskonto, filosofia, 1934–1936)
 Inna Koskenniemi (ranska, 1956–1959)
 K. I. Karttunen (historia, 1933–1934)
 Väinö Krohn (biologia, 1945–1959)
 Rauno E. Linnavuori (biologia, 1959–1992)
 Eeva Matinolli (historia, 1957–1993; rehtori, 1969–1993)
 Juhani Merilahti (äidinkieli ja kirjallisuus, 1965–1966; 1992–1998)
 Johannes Paavola (kuvaamataito, 1928–1934)
 Väinö Perälä (historia, 1956–1957)
 Hjördis Rosenlew (englanti, ruotsi, 1934–1960)
 Urho Sipponen (musiikki, 1960–1976)
 Veikko Wainio (historia, 1936–1947)
 Kalle Väänänen (biologia, maantieto, 1940–1943)

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Puolalan yhteislyseo (Entinen Turun Toinen Suomalainen Lyseo) 1928–1958. Matrikkeli. Turku: [Lyseon entiset oppilaat ja matrikkelitoimikunta], 1959.
 Airo, Leena et al. (toim.): Puolalanmäen koulun ja lukion 50-vuotisjuhlajulkaisu. Tieto 23. Turku: Puolalanmäen koulu ja lukio, 1978.

 Aiheesta muualla 
 Puolalanmäen lukio

Luokka:Turun lukiot
Luokka:VII kaupunginosa