Jaakko V

Jaakko V (engl. James V) ; (10. huhtikuuta 1512 – 14. joulukuuta 1542) oli Skotlannin kuningas vuosina 1513–1542.

 Suku 

Jaakon eli Jamesin vanhemmat olivat kuningas Jaakko IV ja kuningatar Margaret Tudor. Hänellä oli kaksi vanhempaa veljeä James, Arthur sekä nuorempi veli, Rossin herttua Alexander, joka syntyi isän kuoleman jälkeen. He kaikki kuolivat jo pieninä lapsina. Hänellä oli lisäksi ainakin seitsemän aviotonta sisaruspuolta isänsä muista suhteista. 

Hänen enonsa oli Englannin kuningas Henrik VIII, ja hän oli Edvard VI:n, Maria I:n ja Elisabet I:n serkku. Kruununprinssi James oli vasta runsaan vuoden ikäinen, kun hänen isänsä kaatui Flodden Fieldin taistelussa syyskuussa 1513.James V (r. 1513–1542) The British Monarchy 

 Kuningas 
Hänet kruunattin joko 21. syyskuuta 1513 tai 22. helmikuuta 1514, joko Stirlingin linnassa tai Scone Abbeyssä Sconessa.

Kuningataräiti Margaret Tudor oli nimitetty valtionhoitajaksi Jaakko IV:n testamentissa, mikäli hän ei avioituisi uudelleen. Skotit olivat haluttomia Margaretin sijaishallintaan. Leskeytynyt Margaret Tudor avioitui vuonna 1514 Angusin jaarli Archibald Douglasin kanssa ja menetti sijaishallitsijan aseman. Uudeksi sijaishallitsijaksi tuli Ranskasta Jaakon serkku, Albanyn herttua John Stewart (k. 1536).

Jaakon alaikäisyyden ajan vallassa oli sijaishallitsijoiden neuvosto, johon kuuluivat Glasgow'n arkkipiispa ja valtiovarainministeri James Beaton, Huntlyn jaarli Alexander Gordon, Angusin jaarli Archibald Douglas ja Arranin jaarli James Hamilton.

Jaakko nousi todelliseksi kuninkaaksi 16-vuotiaana vuonna 1528. Jaakon ensimmäinen tehtävä kuninkaana oli raivata tieltä isäpuolensa, Angusin jaarli Archibald Douglas, joka oli pitänyt alaikäistä Jaakkoa vangittuna vuodesta 1525 lähtien Edinburghin linnassa, hukuttanut pojan lahjoihin ja tutustuttanut tämän kyseenalaisiin nautintoihin. 

Jaakko myös taltutti kapinat ja Ulko-Hebridien päälliköt. Hän myös lisäsi varallisuuttaan tiukentamalla verotusta ja peruuttamalla läänityksiä. Suuren osan rikkauksistaan Jaakko käytti rakennustöihin Stirlingin linnassa, Falkirkin linnassa, Linlithgow’n linnassa ja Holyroodin palatsissa.

Kuningas oli ankara harhaoppien vastustaja. Hänen kaudellaan useita uskonpuhdistuksen kannattajia teloitettiin, tunnetuimpana vuonna 1528 roviolla poltettu Patrick Hamilton.
pienoiskuva|Jaakko V:n aikainen groat hopearaha (2,61 g), Edinburghin rahapaja, lyöty 1526–1539
Legendan mukaan Jaakko naamioitui öisin, jotta sai liikkua rauhassa kansansa parissa Edinburghin kaduilla nimellä Gudeman of Ballengeich. Hän liikkui mielellään anonyyminä Skotlannissa, koska ei luottanut aatelisiinsa. Hän oli erittäin hermostunut ja älykäs mies, jonka mielialat vuorottelivat syvän masennuksen ja kuumeisen toiminnan välillä.

Jaakko pyrki tasapainoilemaan maansa ranskalais- ja englantilaissuuntausten välissä. Ranskalaissuuntauksen vaatimuksesta hän solmi liiton Ranskan kanssa vuonna 1542.

Jaakko V:n eno, Englannin kuningas Henrik VIII, joka oli irtautunut roomalaiskatolisesta kirkosta ja lakkauttanut luostarit, kehotti sisarenpoikaansa tekemään samoin. Jaakko kieltäytyi kuuntelemasta enoaan ja jätti vuonna 1542 väliin sovitun tapaamisen Henrikin kanssa Yorkissa. Tästä raivostuneena kuningas Henrik aloitti hyökkäyksen Skotlantiin. Jo sairas Jaakko marssi armeijansa kanssa etelään ja kärsi tappion Solway Mossin taistelussa Skotlannin ja Englannin rajalla 24. marraskuuta 1542.thumb|Stirlingin linnassa olevan patsaan arvellaan esittävän Gudeman of Ballengeich -hahmoa.Vaikka Jaakko ei itse ollut läsnä taistelussa, hän kärsi täydellisen hermoromahduksen. Vetäytyessään Falklandin palatsiin Fifeen hän vaipui vuoteeseen kovassa kuumeessa, ja kun sanansaattaja tuli kertomaan kuninkaalle, että hänen kuningattarensa Marie de Guise oli synnyttänyt tyttären (tuleva Maria Stuart) toivotun pojan sijaan, Jaakko uskoi Stewart-dynastian olevan lopussa.

'It cam wi' a lass and it will gang wi' a lass', (”Se tuli tytön kautta ja se tulee lähtemään tytön kautta”), kuoleva Jaakko sanoi muistaen, kuinka Skotlannnin kruunu oli tullut Stuart-sukuun kuningas Robert Brucen tyttären Marjorie Brucen kautta, ja peläten, ettei yksikään nainen voisi koskaan hallita hänen levotonta kansakuntaansa. Kuusi päivää myöhemmin hän oli kuollut.

Jaakko V kuoli 30-vuotiaana Falklandin palatsissa Fifessa 14. joulukuuta 1542. Kuningas oli ollut sairastellut jo kymmenen vuoden ajan ja on todennäköistä, että hän kuoli koleraan tai punatautiin. Hänet haudattiin kuninkaalliseen hautakammioon Holyrood Abbeyn katedraaliin Edinburghiin.
pienoiskuva|Ensimmäinen puoliso Madeleine de Valois, Corneille de Lyon

 Avioliitot ja jälkeläiset 
Vahvistaakseen 'Auld Alliance' liittoa Englantia vastaan Jaakko V avioitui Ranskan kuningas Frans I:n ja kuningatar Clauden nuorimman tyttären, prinsessa Madeleine de Valois'n (1520–1537) kanssa 1. tammikuuta 1537 Nôtre-Damen katedraalissa Pariisissa. Madeleine kuoli 16-vuotiaana, seitsemän viikkoa saapumisensa jälkeen 7. heinäkuuta 1537 tuberkuloosiin. Heille ei ehtinyt syntyä lapsia.
pienoiskuva|Kuningas Jaakko V ja toinen puoliso kuningatar Marie de Guise-Lorraine n. 1542
Jaakko avioitui toisen kerran välittäjän avulla 9. huhtikuuta 1538 Château de Châteaudunissa, Eure-et-Loir ja uudelleen St Andrewsin katedraalissa Fifessa 18. kesäkuuta 1538 ranskalaisen Lorrainen prinsessa, Longuevillen leskiherttuatar Marie de Guisen (1515–1560) kanssa, jolle avioliitto oli toinen ja jolla oli jo kaksi lasta. Marie de Guise kruunattiin Skotlannin kuningattareksi vuonna 1540. 

Heille syntyi kolme lasta:

 Rothesayn herttua James (22. toukokuuta 1540 – 21. huhtikuuta 1541), kuoli alle vuoden ikäisenä

 Albanyn herttua (Arthur) Robert (12. huhtikuuta 1541 – 20. huhtikuuta 1541), kuoli 9 päivän ikäisenä
 Maria Stuart (8. joulukuuta 1542 – 8. helmikuuta 1587), Skotlannin seuraava hallitsija, avioitui kolme kertaa; toisesta avioliitosta syntyi poika, josta tuli Skotlannin, Irlannin ja Englannin kuningas Jaakko I
Jaakolla oli lisäksi ainakin seitsemän tai yhdeksän aviotonta lasta eri naisten kanssa.

Suhteesta Elizabeth Shaw'n kanssa: 

 James Stewart, Kelson ja Melrosen luostareitten apotti (n. 1529–1557/1558)

Suhteesta Margaret Erskinen kanssa, joka oli lordi Erskinen tytär:

 Morayn jaarli James Stewart, toimi myöhemmin Skotlannin sijaishallitsijana

Suhteesta Elizabeth Stewartin kanssa, joka oli Lennoxin jaarli Johnin tytär:

 Adam Stewart (k. 1575), Perthin kartusiaaniluostarin priori

Suhteesta Elizabeth Carmichaelin kanssa, joka oli lordi Carmichaelin tytär:

 John Stewart (1531–1563), Coldinghamin apotti. Hänen poikansa oli Bothwellin 5. jaarli Francis Stewart Hepburn ja tyttärensä Janet, Argyllin jaarlin puoliso

Suhteesta Elizabeth Bethunen (Beaton) kanssa:

 Lady Jean Stewart (1533–1587/1588) tai lapsen nimeä ei tiedetä

Suhteesta Euphame Elphinstonen kanssa, joka oli lordi Elphinstolpen tytär:

 Robert Stewart (1533–1593), Orkneyn jaarli ja Zetlandin herra, Holyrood Abbeyn priori

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Skotlannin hallitsijat
Luokka:Vuonna 1512 syntyneet
Luokka:Vuonna 1542 kuolleet