Porin Teatteri

Porin Teatteri on Porissa sijaitseva suomenkielinen ammattiteatteri. Se perustettiin vuonna 1931, kun Porin Näyttämö ja Porin Työväen Teatteri yhdistettiin.

Teatteri toimii kaupungin keskustassa vuonna 1884 valmistuneessa teatteritalossa, jota pidetään yhtenä Suomen kauneimmista teatterirakennuksista. Se on kuuluisa erityisesti 304-paikkaisen päänäyttämönsä allegorisista kattomaalauksista. Uusrenessanssia edustavan rakennuksen on suunnitellut ruotsalainen arkkitehti Johan Erik Stenberg. 

Suomen neljänneksi vanhimpaan teatteritaloon liittyy vuonna 1974 valmistunut lisärakennus, jossa toimii muun muassa Pieni näyttämö -niminen studionäyttämö väliaikakahvioineen. Porin Teatteri on ollut myös yksi Pori Jazz -festivaalien konserttipaikoista vuodesta 1967 lähtien.Pori Jazzin historia  Pori Jazz. Viitattu 21.12.2013.  Vuonna 1910 teatteritalossa järjestettiin kreikkalais-roomalaisen painin SM-kilpailut.Kreikkalais-roomalaisen painin SM-kilpailut 1910–14 TUL-paini. Viitattu 10.6.2015.

 Historia 
Poria pidetään suomenkielisen teatterin syntymäpaikkana, sillä Kansallisteatterin edeltäjä Suomalainen Teatteri antoi ensimmäisen näytäntönsä Porissa Hotelli Otavan teatterisalissa 13. lokakuuta 1872. Teatteri viipyi kaupungissa seitsemän viikon ajan, jonka jälkeen se toimi kiertueteatterina ympäri Suomea, kunnes asettui pysyvästi Helsinkiin. Suomalaisen Teatterin johtajana toiminut Kaarlo Bergbom halusi aloittaa suomenkieliset näytännöt jossakin muualla kuin kieliriitojen repimässä pääkaupungissa. Porissakin tosin oli toiminut ruotsinkielisiä teatteriryhmiä jo 1800-luvun puolivälistä lähtien. 1880-luvun aikana toiminta vilkastui niin, että kaupungissa vaikutti kolme harrastajateatteria; Raittiusseura Alphan näyttämö, Porin Työväenyhdistyksen näytelmäkerho sekä Suomalaisen Nuijan näytelmäseura.Salmenperä, Eino: "Sata vuotta satakuntalaista sanomalehteä" s. 360–361, (teoksessa Satakunnan Kansa ja sen edeltäjät 1873–2003). Satakunnan Kirjateollisuus Oy, Pori 2003. Viitattu 21.12.2013. 

Porin Työväenyhdistyksen näytelmäkerhosta muodostettiin vuonna 1909 Porin ensimmäinen ammattiteatteri Porin Työväen Teatteri. Sille syntyi vastapainoksi porvarillinen Porin Näyttämö vuonna 1925, joka jatkoi Raittiusseura Alphan teatteritoimintaa. 1920-luvun lopulla käynnistettiin neuvottelut teattereiden yhdistymisesta Porin Näyttämön johtokunnan puheenjohtajan Kaarlo Saarenheimon johdolla. Neuvottelut johtivat lopulta vuonna 1930 tehtyyn päätökseen teattereiden yhdistymisestä. Uusi Porin Teatteri aloitti toimintansa syksyllä 1931. Sen ensimmäisenä johtajana toimi Porin Työväen Teatteria vuodesta 1928 johtanut Pekka Niskanen.Lehto, Marja-Liisa & Järvinen, Ilari: Deus Protector Noster - Satakunnan Museon 110-vuotisjuhlakirja, s. 80. Porin kaupunki, Pori 1998. Viitattu 21.12.2013.

Kuuluisimpia Poriin Teatteriin kiinnitettyinä olleita näyttelijöitä ovat olleet muun muassa Siiri Angerkoski, Leo Lastumäki, Tommi Rinne ja Sylvi Salonen. Tunnetuimpia teatterinjohtajina toimineita ovat puolestaan Helge Ranin, Glory Leppänen, Matti Kassila ja Ilmari Unho.

 Teatterirakennus 
 Yleistä 
Ajatus teatteritalon rakentamisesta nousi ensimmäisen kerran esille jo vuonna 1862. Se valmistui kuitenkin vasta reilut kaksikymmentä vuotta myöhemmin. Teatterirakennuksen vihkiäiset olivat 29. joulukuuta 1884. Porin Teatteri sijaitsee Hallituskadun varrella Raatihuoneenpuiston laidalla. Se on osa ns. "Porin vanhaa kaupunkia" eli Kivi-Poria, joka rakennettiin vuoden 1852 kaupunkipalon jälkeen. Alue kuuluu Museoviraston inventoimiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Museovirasto. Viitattu 21.12.2013. Käytännössä koko Porin tuhonnut tulipalo sai alkunsa nykyisen teatterirakennuksen paikalla olleesta talosta. Teatterin seinään on kiinnitetty tapauksesta kertova muistolaatta. Talon Raatihuoneenpuiston puoleisella seinustalla puolestaan on Yrjö Liipolan veistämä kirjailija Hj. Nortamon patsas vuodelta 1946.

 Rakentamisvaihe 
Porin Teatterin suunnitteli ruotsalainen arkkitehti Johan Erik Stenberg, joka myöhemmin suunnitteli myös useita muita rakennuksia Poriin sekä Ouluun. Hän oli aikaisemmin piirtänyt Söderhamnin kaupunkiin teatteritalon, jota Porin Teatteri muistutti ulkoasultaan huomattavasti. Kymmenen vuotta myöhemmin valmistunut Sundsvallin teatteri puolestaan on julkisivultaan lähes identtinen Porin Teatterin kanssa. Rakennus edustaa tyyliltään uusrenessanssia, joka oli aikakauden muotisuuntaus. 

Porin teatteritalo rakennettiin suurimmaksi osaksi ruotsalaisin voimin. Myös osa rakennusmateriaaleista tuotiin Ruotsista, muun muassa porraskivet ovat Öölannin saarelta. Sisustus sekä koristemaalaukset olivat niin ikään ruotsalaisten suunnittelemia. Teatterisalin koristeet ja esiriipun suunnitteli tukholmalainen Carl Grabow. Hän oli tehnyt ne valmiiksi jo kotimaassaan ja Porissa ne ainoastaan asennettiin paikalleen.Teatteritalon historia  Porin Teatteri. Viitattu 21.12.2013. Näyttämöaukon arkkitehti Stenberg oli kopioinut suoraan Ruotsin kuninkaallisen oopperan vuonna 1773 valmistuneesta oopperatalosta.Porin Teatterin rakennushistoriallinen selvitys  ark-byroo. Viitattu 21.12.2013. Sen yläpuolella on vasemmassa kulmassa Shakespearea ja oikeassa Mozartia esittävä kipsinen reliefi. Aukon sivuilla puolestaan ovat Runebergin ja Topeliuksen rintakuvat.

Teatterisalissa on yhteensä 313 istumapaikkaa, joista 79 sijaitsee sitä kiertävällä parvella. Alun perin tilaa oli 450:lle hengelle.Seppälä, Aarne: "Kui? – Porilaisen käsikirja" (s. 55). Pori-seura ry 2007. Viitattu 21.12.2013. Salin kattokruunun, johon on kuvattuna aarnikotka, on suunnitellut tukholmalainen kuvanveistäjä Henrik Nerpin. Teatterisalin katon koristemaalaukset on tehnyt helsinkiläinen Salomo Wuorio, joka tuohon aikaan oli Tukholmassa Carl Grabowin oppilaana. Katossa on seitsemän lapsihahmoa eli puttoa, jotka kuvaavat eri taiteenlajien muusia.

Teatterin ravintolatilat valmistuivat jo ennen rakennuksen vihkiäisiä. Ensimmäinen illanvietto järjestettiin 3. marraskuuta. Erikoisuutena ravintolassa oli lontoolaisen yrityksen asentama 86 hehkulampun sähkövalaistus, joka oli tiettävästi Suomen toinen sähköllä valaistu rakennus kahta vuotta aikaisemmin Tampereella sijaitsevan Plevnaan teollisuusrakennuksen jälkeen. Joka tapauksessa Porin Teatteri oli Suomen ensimmäinen sähköistetty teatteritalo.Porin teatteri  Veljet Mäkilä Oy. Viitattu 21.12.2013.   

 Laajennukset ja peruskorjaukset 
Teatteritalon laajentamista alettiin suunnitella lähes välittömästi sen valmistumisen jälkeen. Vuonna 1888 taloa laajennettiin Raatihuoneenpuiston puolelle rakennetulla parvekeosalla arkkitehti Stenbergiltä tilattujen piirustusten mukaan. Sen alaosa katettiin lasiverannaksi vuonna 1897 August Krookin suunnitelmien mukaan. Veranta oli vuosikymmenien ajan ravintolakäytössä. Sisätiloissa on ollut tulipaloja ainakin vuosina 1914 ja 1916, jolloin ravintolassa mahdollisesti olleet seinämaalaukset ovat tuhoutuneet.

Peruskorjauksia rakennuksessa on tehty 1970-luvun alussa arkkitehti Kurt Simbergin suunnitelmien pohjalta vuonna 1972 järjestettyjä suomalaisen teatterin 100-vuotisjuhlallisuuksia varten sekä vielä 1979, jolloin restautroitiin salin koristeluja. Vuonna 1974 vanhan teatterirakennuksen ja Porin oluttehtaan varaston väliin valmistui laajennusosa, jossa sijaitsee muun muassa studionäyttämö sekä teknisiä tiloja. Suurin osa niistä rakennettiin maan alle. Julkisivun reliefejä ja ornamenttejä on puhdistettu ja restauroitu 2000-luvulla. Seuraava peruskorjaus valmistui vuonna 2017.Yksi maan kauneimmista: Porin teatteri kunnostettiin tähän päivään vanhaa kunnioittaen Yle 9.8.2017, 11.8.2017 Tuoreimmassa peruskorjauksessa uusittiin muun muassa kaikki teatterin tekniset järjestelmät. Päänäyttämön torniin, vanhojen puuristikoiden kylkiin, tehtiin teräsristikot, joihin tuettiin kaikki näyttämön teatteritekniikka. Vanhat, suojellut puuristikot jäivät kannattamaan vain vesikattoa.

 Henkilökunta 
Porin Teatterin taiteellinen johtaja on Christian Lindroos.

 Näyttelijät esityskaudella 2025-2026 

Marko Honkanen
Pekka Hänninen
Helinä Kareinen
Peter-Sebastian Lehtonen
Oskari Penttilä

Maria Pere
Heidi Rantakeisu
Janne Turkki
Lassi Jämsä
Joonas-Petteri Nieminen
Ninni Kekki
Ville Orttenvuori

 Näyttelijänä aikaisemmin 

Esko Aarre-Ahtio (–1979)
Maija-Liisa Ahlgren (1971–)
Dagi Angervo
Eila Arjoma (1965–)<ref name=hs160365
Maria Aro (1971–1977)
Titta Antti-Poika
Joel Asikainen
Markku Blomqvist (1971–1977)
Kristiina Elstelä (1967–1971)
Ossi Elstelä (1928–1935)
Kaarlo Gustafsson (–1969)
Jaakko Haapanen 1969–
Eino Haavisto
Eeva Hakulinen (2002–2009)
Ari Haltsonen (1983–)
Tellervo Harkko (1967–1969)
Heikki Hannula (–1963)
Aino Haverinen (1925–1934)
Aimo Heino (1971–)
Seppo Heinola (1979–)
Veikko Hirviniemi (1965–)
Kalevi Honkanen (1967–)
Tiia Honkonen –1987
Timo Honkonen –1977
Alli Häjänen
Ekke Hämäläinen (1946–1947) 
Harri Häyrynen (1965–1967)

Veikko Ikonen (1979–)
Anitra Invenius 1981–1987
Jouni Jalarvo (1971–)

Pekka Jalava (1979–)
Ahti Jokinen (1973–1975)
Ensio Jouko
Risto Juhani (1965–)
Juhani Juustinen (1967–1969)
Hannele Kainulainen (1983–)
Tauno Kajander (1971–)
Salli Karuna (1929–1934, 1958–1970)
Tarja Keinänen –1981
Juhan Kingelin –1987
Jorma Koho (–1965)
Reijo Kokko (1983–)
Marja Korhonen (1945–1947)
Yrjö Kostermaa (1940–1941)
Ossi Kostia
Marja-Leena Kouki (1967–)
Tapio Kouki (1969–)
Reijo Koukonen (1965–1967)
Martti Kuisma (1961–1963)
Jaakko Kytömaa (myös ohjaaja, 1969–)
Martti Lahtinen (–1979)
Leo Lastumäki (1952–1954)
Antti Leskinen (1987–)
Keijo Lindroos (1949–1963)
Eeva Litmanen (1971–)
Pentti Louko (1979–)
Pekka Lukka (1973–1979)
Sirpa Lumikko (1983–)
Eero Maijala (–1965)

Aino Mantsas
Lilli Markkanen
Pertti Melin (1969–)
Hannu Müller 1987–
Marja Myllylä (1969–)
Risto Mäkelä
Kari Mäkilä (1979–1983)
Matti Mäntylä
Kerttu Nieminen
Hilkka Ollikainen (1971–)
Kirsti Pallonen
Tapio Parkkinen (1971–1977)
Martti Palo (1967–)
Eila Pehkonen (1947–1948)
Rauno Peltonen (1967–1969)
Airi Pihlajamaa
Raikko Pihlajamaa<ref name=hs110269
Jussi Piironen
Anja Päivärinta (1967–)
Esko Raipia (–1979)
Vesa Raiskio (–1965)
Eino Raita
Saara Ranin (1934–1939)
Jarkko Rantanen (–1971)
Taneli Rinne (1983–)
Tommi Rinne (1947–1949)
Laila Räikkä (1971–)
Hannu Salminen (1980–1981)
Ville Salminen (1935–1937)

Aarne Salonen (1930–)
Sylvi Salonen (1934–1943)
Pekka Savin (1969–)
Anita Seitava (–1963)
Erkki Siltola
Liisa Silvennoinen (1965–1967)
Olavi Tervahartiala (1983–)
Arvi Tikkala
Kielo Tommila (1999–2009)
Jarmo Tulonen (–1981)
Olli Tuominen (–1977)
Allu Tuppurainen (1977-, 1981–1987)
Oke Tuuri (1934–1936)
Virpi Uimonen (1969–1971)
Tarmo Valkonen (1981–1983)
Kirsti Wallasvaara –1967
Kirsti Vallonen –1967
Tuija Vuolle (1961–1965)
Emma Väänänen (1931–1935)

 Porin Teatterin johtajat 

Pekka Niskanen (1931–1932) ja Kalle Rouni (1931–1933)
Helge Ranin (1934–1940)
Glory Leppänen (1940–1943)
Fritz-Hugo Backman (1943–1947)
Kalle Kirjavainen (1947–1949)
Kaarlo Kytö (1949–1955)
Matti Kassila (1955–1957)
Ilmari Unho (1957–1961)
Martti Lahtinen (1961–1967)

Kurt Nuotio (1968–1971)
Ossi Räikkä (1971–1972)
Tapio Parkkinen, Eeva Salminen ja Ritva Siikala (1973–1975)
Kari Suvalo (1975–1993)
Markus Packalén (1994–1996)
Risto Ojanen (1997–1999)
Kari Suomela (2000, vt.)
Reino Bragge (2000–2007)
Patrik Drake (2007–2020)
Christian Lindroos (2021-)

 Kuvia 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Porin Teatterin kotisivut
 http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/131015#?page=3
 Teatterikirje Porista. Porin vanhemmista teatterioloista, Helsingin Sanomat, 28.9.1925, nro 262, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

 Kirjallisuutta 
Lampinen, Marja-Liisa: "Teatteri Porissa – Porin teatteritoiminnan historia 1848-1973", Porin teatteri, 1976. .

Teatteri
Teatteri
Luokka:Teljä
Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat