Mikael Toppelius

Michael (Mikael) Toppelius (10. elokuuta 1734 Oulu – 27. joulukuuta 1821 Oulu) oli suomalainen kirkkomaalari ja pohjalaisen kirkkomaalausperinteen viimeinen huomattava edustaja. Uransa aikana hän teki koristemaalauksia yli kolmeenkymmeneen kirkkoon Pohjanmaalla ja Pohjois-Savossa. Toppelius oli kirjailija Zachris Topeliuksen isoisä.

Elämä
Mikael Toppeliuksen vanhemmat olivat Oulun kaupungin tullikirjuri Kristoffer Toppelius ja Margaretha Lithovia. Hänen isänpuoleinen sukunsa oli vanhaa pohjoispohjalaista talonpoikaissukua Limingasta. Suvun alkuperäinen sukunimi oli Toppila, mutta Mikaelin isoisä oli muuttanut sen latinalaistettuun muotoon Toppelius lähtiessään virkamiesuralle. Hänen äitinsä oli puolestaan huomattavaa Lithoviuksen pappissukua, Sievin kappalaisen Gabriel Litohoviuksen tytär. Pariskunta sai neljä poikaa ja kaksi tytärtä, joista Mikael oli toiseksi vanhin. 

Mikael Toppeliuksen isä Kristoffer Toppelius oli kaapattu seitsenvuotiaana isonvihan aikana venäläisten kasakoiden vangiksi ja viety Pietariin, josta hän oli kuitenkin onnistunut pakenemaan ja purjehtimaan laivalla Tukholmaan.Ripsaluoma, M.: Kun Paholainen kulki Suomessa – Esittelyssä Kustaa H. J. Vilkunan teos Paholaisen sota. Keskipohjanmaa. Viitattu 9.11.2022. Myös muu hänen perheensä oli paennut Ruotsiin, ja Kristoffer oli törmännyt sattumalta pyykkiä pesevään äitiinsä Tukholman Skeppsbrolla. Tarinan todenperäisyys on hämärän peitossa, mutta Zachris Topelius lienee saanut isoisoisänsä elämäntarinasta vaikutteita tunnettuun satuunsa Koivu ja tähti. Tullikirjuri Kristoffer Toppelius oli myös harrastajamaalari, joten Mikael Toppeliuksen kiinnostus taiteisiin lienee hänen kodistaan peräisin.

Ensimmäiset maalaustyönsä Mikael Toppelius teki Iisalmessa vuoden 1748 aikoihin, jolloin hän oli vain 14–15-vuotias. Tuolloin hän koristeli Iisalmen kirkon lehterinkaiteet raamatullisia hahmoja esittänein kuvin. Tietoja siitä, miten nuori Toppelius päätyi Oulusta Iisalmeen ja sai kirkon koristelun tehtäväkseen, ei ole säilynyt. Iisalmen rovasti Henrik Helsingius oli joka tapauksessa otettu nuoren maalarin kyvyistä ja päätti auttaa tämän ammatillisen uran alkuun. Rovastilla oli läheiset suhteet hoviin, sillä hänen veljensä oli kuninkaallinen kirjastonhoitaja, ja kesällä 1751 Toppelius purjehti Tukholmaan mukanaan suosituskirje hovimaalari Johan Paschille. 

Toppelius vietti Tukholmassa kaksi vuotta ja työskenteli Paschin oppipoikana Tukholman uuden kuninkaanlinnan koristelutöissä. "Vaelluslistassaan" (Min vandringslista), johon Toppelius vanhoilla päivillään listasi töitään, hän mainitsi erikseen osallistuneensa linnankirkon saarnastuolin kultaukseen ja marmorointiin. Syksyllä 1753 hän palasi kotikaupunkiinsa Ouluun, ja vielä saman vuoden lopulla hän teki ensimmäiset työnsä ammattimaisena kirkkomaalarina. Ensimmäisen suuren koristelutyönsä hän teki vuonna 1756 Hailuodon vanhaan kirkkoon, joka paloi vuonna 1968. 

Toppeliuksen kirkkomaalarin ura kesti yli seitsemän vuosikymmentä. Hän työskenteli lähinnä kotikaupunkinsa Oulun ympäristössä mutta myös Pohjois-Savossa. Laajimman ja tunnetuimman koristelutyönsä Toppelius teki Haukiputaan kirkkoon vuosina 1774–1777. Kirkon kaikki seinät ja kattoholvit on koristeltu suurikokoisin, Raamatun tapahtumia esittävin maalauksin. Haukiputaan kirkossa on myös Toppeliuksen suurikokoisin maalaustyö, kahdeksan metriä leveä ja neljä metriä korkea Viimeinen tuomio, joka on kuuluisa väkevän realistisesta ja aikalaisia pelottaneesta helvettikuvauksestaan. Samantapaisen kokonaiskoristelun Toppelius maalasi myöhemmin vuosina 1785–1795 Kempeleen kirkkoon. Hänen huomattavimpiin töihinsä kuuluvat myös Lohtajan kirkon, Siikajoen kirkon ja Rantsilan kirkon alttari- ja saarnatuolimaalaukset. 

Toppeliuksen viimeinen työkohde oli Revonlahden kirkko, jonka seinämaalaukset ovat vuodelta 1821. Hän kuoli samana vuonna kotonaan Oulussa 87-vuotiaana.

 Kirkot joissa Toppelius työskenteli 
Toppelius työskenteli pitkän uransa aikana varmasti ainakin 28 kirkossa. Täysin alkuperäisessä asussaan hänen maalauksensa ovat säilyneet kahdeksassa kirkossa. Näihin kuuluvat Haukiputaan kirkon ja Kempeleen vanhan kirkon kokonaiskoristelut, Pieksämäen Vanhan kirkon muotokuvamaalaukset, Lohtajan, Siikajoen, Rantsilan ja Revonlahden kirkkojen suuret moniosaiset alttarimaalaukset sekä Pudasjärven kirkon kellotapulimaalaukset. Kolmessa kirkossa (Paavola, Kiiminki, Jalasjärvi) on lisäksi jäljellä osia alkuperäisestä maalauskoristelusta.

Kymmenen Toppeliuksen koristamaa kirkkoa (Iisalmi, Kuopio, Oulunsalo, Pielavesi, Pulkkila, Lapinlahti, Maaninka, Kiuruvesi, Kuivaniemi, Nurmes) on myöhemmin purettu, mutta useimmissa tapauksissa hänen töitään on siirretty joko uuteen kirkkoon tai lahjoitettu jonkin museon kokoelmiin. Näin on käynyt esimerkiksi hänen ensimmäiselle työlleen, Iisalmen kirkon lehterinkaiteille, jotka siirrettiin kokonaisina uuteen kirkkoon. Eniten on säilynyt alttaritauluja ja saarnastuoleja, jotka on ollut helppo siirtää, sen sijaan seinämaalaukset ovat yleensä tuhoutuneet vanhan kirkon mukana. Kolmessa säilyneessä kirkossa (Piippola, Ilmajoki, Tohmajärvi) hänen maalauksensa on myöhemmin kokonaan tuhottu, ja neljä kirkkoa (Hailuoto, Leppävirta, Kauhajoki, Tyrnävä) on tuhoutunut tulipalossa. 

 Kirkko  Maalausvuodet  Maalaukset  Maalausten myöhempi kohtalo Iisalmen kirkko  1748  Raamatun hahmojen kuvia lehterinkaiteissa  kirkko purettiin 1779, maalaukset siirretty uuteen Kustaa Aadolfin kirkkoon  Hailuodon kirkko  1756  kuorin ja sakariston koristemaalaukset, saarnastuoli  kirkko tuhoutui tulipalossa 1968, saarnastuoli maalauksineen jäljellä uudessa kirkossa Leppävirran kirkko  1750-luvun loppu  saarnastuoli  kirkko tuhoutui tulipalossa 1734, saarnastuolin maalaukset jäljellä Kuopion kirkko  1760  saarnastuoli ja maalaus Jeesus kiusaajan edessä  kirkko purettiin 1817, saarnastuoli siirretty Enon kirkkoon ja maalaus Kansallismuseoon   Pieksämäen Vanha kirkko  1760–1762  apostolien ja profeettojen kuvia lehterinkaiteissa, saarnastuoli  Oulunsalon kirkko  1762, 1764  kattomaalauksia ja saarnastuoli  kirkko purettiin 1855, saarnastuoli siirretty Pohjois-Pohjanmaan museoon  Pielaveden kirkko  1764  alttaritaulu, kaksi lahjoitusmaalausta, saarnastuoli  kirkko purettiin 1790-luvulla, alttaritaulu siirretty uuteen kirkkoon ja muut maalaukset Kansallismuseoon Paavolan kirkko  1765  seinä- ja holvimaalauksia, alttaritaulu, saarnastuoli  saarnastuoli jäljellä Pudasjärven kirkko  1766  maalauksia kellotapulin ulkoseiniin   Pulkkilan kirkko  1770  alttaritaulu, saarnastuoli, seinämaalauksia  kirkko purettiin 1908, alttaritaulu siirretty uuteen kirkkoon ja saarnastuoli Raahen museoon Lohtajan kirkko  1770–1773  neliosainen alttaritaulu  Siikajoen kirkko  1771–1772  kaksiosainen alttaritaulu, saarnastuoli  Haukiputaan kirkko  1774–1779  kirkkosalin seinä- ja kattomaalaukset, saarnastuoli, monumentaalimaalaus Viimeinen tuomio  Lapinlahden kirkko  1775  alttaritaulu, maalauksia  kirkko purettiin 1880, maalaukset siirretty Kansallismuseoon Maaningan kirkko  1775, 1803  viisi lahjoitusmaalausta  kirkko purettiin 1830, maalaukset siirretty Kansallismuseoon Kiuruveden kirkko  1777  saarnastuoli, kaksi maalausta  kirkko purettiin 1853, saarnastuoli ja maalaukset siirretty Kuopion museoon Piippolan kirkko  1779  saarnastuoli  peitettiin kirkon muutostöiden yhteydessä 1888  Ilmajoen kirkko  1780  seinä- ja kattomaalauksia  peitettiin korjaustöiden yhteydessä 1857 Tohmajärven kirkko  1783  alttaritaulu, saarnastuoli, profeettojen kuvia lehterinkaiteissa, monumentaalimaalaus Viimeinen tuomio  saarnastuoli siirretty Olavinlinnan kirkkoon, muut maalaukset kadonneet Kiimingin kirkko  noin 1769  alttaritriptyykki ja saarnastuoli  alttaritriptyykki on jäljellä, saarnastuolissa olleet apostolien kuvat tuhoutuneet jonkin remontin aikana Kempeleen vanha kirkko  1785–1786, 1795  seinämaalauksia, saarnastuoli   Rantsilan kirkko  1788, 1794  alttaritriptyyki, saarnastuoli  Kuivaniemen kirkko  1800, 1820  kaksi lahjoitusmaalausta  kirkko purettiin 1870-luvulla, maalaukset siirretty uuteen kirkkoon  Nurmeksen kirkko  1803  alttaritaulu  kirkko purettiin 1850-luvulla, alttaritaulu siirretty uuden kirkon sakaristoon Jalasjärven kirkko  1805  alttaritaulu ja seinämaalauksia  alttaritaulu säilynyt, seinämaalaukset peitetty Kauhajoen kirkko  1805  ei tietoa  kirkko tuhoutui tulipalossa 1808  Tyrnävän kirkko  1820  alttaritaulu, saarnastuoli  kirkko tuhoutui tulipalossa 1865 Revonlahden kirkko  1821  alttaritriptyyki, saarnastuoli, seinämaalauksia 

 Lähteet 


 Mähönen, Reino: Kirkkomaalari Mikael Toppelius. Kustannusyhtiö Weilin + Göös, Helsinki 1975. 
 Suomen taiteen historia, s. 123–125. Schildts Kustannus Oy. Helsinki 1998. . 
 Kiimingin kirkon historiaa. 

Viitteet

Aiheesta muualla




 Aalto, Eeli: Viimeinen tuomio. YLE Elävä arkisto (Web Archive).

Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Vuonna 1734 syntyneet
Luokka:Vuonna 1821 kuolleet