Bambut

Bambut (Bambusoideae) on puuvartisten ikivihreiden heinäkasvien ryhmä. Bambulajeja on yli 1 400.

 Levinneisyys 
Bambuja esiintyy useimmilla kuumilla trooppisilla alueilla. Laajimmat bambumetsät ovat Aasian vuoristoissa, joissa bambuja kasvaa jopa 4 000 metrin korkeudessa. Viljeltynä bambuja kasvaa lähes kaikkialla.

Bambut viihtyvät monenlaisissa ympäristöissä alangoista vuoristoihin. Bambut eivät kuitenkaan pidä emäksisestä maaperästä, kuivasta autiomaasta tai suomaista.

 Kasvu 
Bambu voi kasvaa jopa 30 metrin korkuiseksi. Se on yksi maailman nopeakasvuisimmista kasveista.

Bambun juurakko on verkkomaisesti leviävä hiusjuuristo.

Yksittäinen bambukasvi versoo suoraan maasta vuosittain useita versoja. Niiden halkaisija riippuu emokasvin iästä, pituutta tulee päivittäin lisää. Bambut, kuten muutkin heinäkasvit, kasvavat maan rajasta, eikä kärjestään. Yksi kasviyksilö voi tuottaa jopa 15 kilometriä bambukeppiä.

 Käyttö 
pienoiskuva|vasen|Bambutelineet Hongkongin katujen yllä.
Bambu on riisin ohella Kiinan ja muun Itä-Aasian historian merkittävin kasvi. Sen versot ovat syötäviä, ja sen varsia on historian aikana käytetty erittäin monenlaisiin tarkoituksiin, kuten vaatteisiin, astioihin, työkaluihin, huonekaluihin ja talojen rakentamiseen. Bambulla on sotien aikana vahvistettu terästä, sillä bamburuo’ot kasvattavat teräksen kantavuuden yli kolminkertaiseksi. Kiinalaiset kirjoittivat ennen silkkikirjojen keksimistä viralliset asiakirjansa bambuliuskoille.

Bambusta on tehty siveltimiä, ja siitä valmistetuilla pilleillä voidaan soittaa musiikkia. Bambu oli myös olennainen osa rituaalista teeseremoniaa Kiinassa ja Japanissa.

Eläimistä kultapandat käyttävät bambuja pääravintonaan.

 Taiteessa 
pienoiskuva|Bambuja, Xu Wei (1521–1593).
Bambua on käytetty taideteosten raaka-aineena, ja se on ollut suosittu maalaustaiteen aihe (etenkin sumi-en). Bambu on myös tavallinen symboli itä-Aasian taiteessa. Sen ”tyhjä sydän” vertautuu vaatimattomuuteen, ikivihreät lehdet muuttumattomuuteen ja ohut runko korkeaan ikään. Tuleen heitetyt bambut halkeilevat paukahdellen kovaa, minkä on uskottu karkottavan demonit. Bambun oksa on laupeuden jumalattaren, Kuan-yinin, symboli. Piirroksissa bambut esiintyvät usein yhdessä krysanteemien, mäntyjen ja luumunkukkien kanssa. Varren nivelsolmujen ajatellaan kuvaavan kehitysasteita kohti korkeampaa viisautta. Japanissa versova bambu yhdistetään ikuiseen nuoruuteen ja voimaan.Suuri symbolikirja. Toimittanut Pentti Lempiäinen. WSOY 1993, .

 Tuotanto 
pienoiskuva|Bambulehto Nuthurstin kylässä Englannissa
Maailman suurimpia bambuntuottajia ovat Kiina, Intia, Bangladesh, Indonesia ja Thaimaa.

 Bambusukuja 
 Arundinaria – kaislabambut
 Bambusa – hujabambut eli kimppubambut
 Dendrocalamopsis – silkkibambut
 Dendrocalamus – tukkibambut
 Fargesia – ruokobambut
 Gigantochloa
 Indocalamus – kiiltobambut
 Oldeania – afrikanvuoribambut
 Phyllostachys – jättibambut
 Pleioblastus
 Pseudosasa – nuolibambut
 Sasa – sasabambut
 Suddia – sudaninbambut
 Thamnocalamus
 Yushania – vuoribambut

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Bambut – Bambusoideae
 American Bamboo Society 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit