Kylmäsuo

Kylmäsuo on Myrskylän pohjoinen kylä Orimattilan Pakaan  ja Pukkilan Kanteleen eteläpuolella. Kylmäsuo ei ole ollut asiakirjoissa virallinen kylä, vaan lukeutuu osaksi kirkonkylää sijaiten noin seitsemän kilometrin päässä siitä. Paikkaa on ennen nimitetty myös Kylmäsuoksi. Pääasiassa suomenkielinen Myrskylän pohjoisosa on luettu kuuluvaksi Myrskylänkylään, kun taas kunnan ruotsinkielinen eteläosa on ollut jakautuneena useampaan virallisesti vahvistettuun kylään.

Kylmäsuon sijainti on maanmittauslaitoksen peruskartan nimistön mukaan 25° 45,52208' itäistä pituutta ja 60° 42,36081' pohjoista leveyttä. https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka, kun taas Kylmäsuon maatilan päärakennukset ovat kiinteistötunnuksella .504 (Myrskylän kunta) - 405 (Myrskylänkylä) - 2 (kantatila) - 77 (lohkokiinteistö) on sijainniltaan 25° 45,52208' itäistä pituutta ja 60° 42,36081' pohjoista leveyttä https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka.  1800-luvun alkupuolella alue oli pääosaltaan metsää tai niittyä ja siellä oli kartanimien mukaan kaksi maatila: Kylmäsuo ja Pyylä- Pyylä on edelleen lännempänä Kylmäsuota.

Historia
Asutus laajenee pohjoisesta
Esihistoriallisen ajan elämään liittyen on Kylmäsuolta Pitkänmäen länsipuolelta Koirasuon pohjoispuoliselta alueelta, läheltä Pukkilan rajaa löydetty 1990-luvulla metsätraktoriuran itäpuolelta kivikautinen tasataltta (KM 31567 Tasataltta). http://kulttuuriymparisto.nba.fi/netsovellus/rekisteriportaali/mjreki/read/asp/r_kohde_det1.aspx?KOHDE_ID=1000014470  7300 vuotta sitten kivikaudella oli merenpinta 70 metriä nykyistä korkeammalla ja Myrskylä oli ulkosaaristoa. http://www.lahdenmuseot.fi/kuka-mita-lahti/lahden-historia/kulttuuri/esihistoriallinen-lahti/ . Tasatalttaa ei ole ajoitettu historialliselle kaudelle.

Myrskylän Kylmäsuolla on ollut 1500-luvulla rajaerimielisyyksiä Orimattilan Pakaan ja siitä itään sijainneen Raikkolan eli Niinikosken kanssa sekä myös Pukkilan Kanteleen kanssa. Raikkolan rajasta on vedottu Ruotsin kuninkaaseen myrskyläläisille myönteisin tuloksin.

Kylmäsuo on saanut asukkaita Pakaalta 1800-luvun lopulla ja siellä sijainneen askolalaisen Porvoossa vaikuttaneen kauppiaan ja kauppaneuvoksen Carl-Johan Askolinin omistaman Kylmäsuon kartanon, (Vähä-Hannulan kartanon) vuoksi myös pika-asutuslain perusteella myös Uukuniemeltä, josta noin puolet luovutettiin Moskovan välirauhan perusteella Neuvostoliitolle 1944. Kartanon 1900-luvun alussa rakennettu sementtitiilinen navetta on edelleen olemassa, mutta uudistetussa muodossa.

Jatkosodan aikana oli Kylmäsuon kartanolla neuvostoliittolaisia sotavankeja maataloustöissä.

Pakaan vaikutus
Historiallisesti Kylmäsuo on ollut Pakaalle suuntautunut, koska siellä on ollut runsaasti taloudellista toimintaa sahasta, rautatieasemaan, postiin ja kolmeen kyläkauppaan sekä työväenyhdistykseen ja kansakoulun ensimmäisiin luokkiin. Ruotsinkieliset ja pakaalaisia myöhemmin tulleet ovat osuuspankin ja metsästysseuran vaikutuksesta suuntautuneet toiminnallisesti pääasiassa etelään, Myrskylään. Myrskylän eteläosa on Porvooseen suuntautunut ja ruotsinkielinen. Siksi ei Kylmäsuolle ole muodostunut omaa erityistä kyläidentiteettiä esimerkiksi kyläkoulun ja sen säilyttämisen ympärille.

Pakaan tapaan on Kylmäsuo aikaisemmin ollut merkittävä Orimattilan ja Koskenkylän kautta kulkevan Lahti–Loviisa-kantatien varrella, ja Pakaan vuoksi siihen on vaikuttanut myös erityisesti vuosisadan alussa merkittävänä ollut Lahti–Loviisa-rautatie.

Rakennemuutos
Kylässä ollaan luovuttu 1980-luvulla suurelta osin maitotaloudesta, ja se on siirtynyt pääasiassa viljanviljelyyn. Entisen kartanon eteläpuolella lehtomaisessa metsässä on vapaa-ajanasuntoja. Kylmäsuon viimeinen maidontuottajamaatila lopetti maidontuotannon ja lehmienpidon syksyllä 2011.

Paikannimiä

Niemelä
Orimattilan rajan eteläpuolella alkaa oikealla lännessä Niemeläntie. 1920 tarkastetun vuoden 1914 Suomen talouskartan mukaan tie kulki Pakaan rajaa pitkin Orimattilan puolella ja liittyi Kylmänsuon tiehen kolmen kilometrin päässä nykyiseltä seututie 167:ltä, mikä kulkee Lahdesta Orimattilan ja Myrskylän kautta Loviisan Pernajan Koskenkylään, mistä alkaa valtatie-6, mikä johtaa Lapinjärven kautta Kouvolan Elimäen Korialle.

Niemelä oli vanha kantatila noin puolen kilometrin päässä Orimattila-Myrskylä-tiestä eikä ole enää alkuperäisessä omistuksessa. Niemelän paikka täsmentyi Kylmäsuolle 1911, kun isojako vietiin loppuun. Niemelän aikaisempi pääpaikka oli kirkonkylässä. Niemelän nykyinen päärakennus on rakennettu 1913.

Aikaisemman sukuomistuksen aikana tila sai myös pitkästä yhtäjaksoisesta sukuomistuksesta kertovan tilaviirin. Pellot ovat siirtyneet sittemmin pakaalaisomistukseen, ja päärakennus talousrakennuksineen kuuluu nykyään asukkailleen.

Koskela
Niemelän jälkeen entisen soranottamon läheisyydessä oleva mäki, ja sitä ympäröivä alue on Koskela, joka on saanut nimensä vuokratilaansa 1926 lunastamattoman maanvuokraajan puhekielisen nimityksen mukaan. Hän asui perheineen Koskelanmäen luoteispuolella. Koskela jäi näin ollen Metsä-Mäkelän tapaan Vähä-Hannulan tilasta lunastettuna Metsä-Mäkelän tilaan. Metsä-Mäkelä on perustettu aluksi torpaksi suurten nälkävuosien aikana 31. lokakuuta 1868. Koskelan pienestä maatilasta on jäljellä yleisen soranottamon eteläpuolella joitain puutarhaan kuuluvia kulttuurikasveja itään viettävässä alamäessä, mikä päätyy kosteikkoon.

Eetunpolku
Kylmänsuon ja Niemeläntien risteyksessä on Eetunkujaksi ehdotettu Eetunpolku. Sen päässä ei ole enää kuin vapaa-ajanasutusta. Tämäkin nimi johtuu siellä asuneesta Edvardista. Eetunpolun jatke yhtyy Kylmäsuontiehen Kylmäsuontien lopussa, Kylmäsuontie 550:ssä, mistä itäänpäin alkaa Haravasuontie pohjoiseen Pukkilan Kantaleelle vievään tiehen, Pakaantiehen.


Pyylä
Pyylä on vanha maatila, joka on jo varhaisissa kartoissa.

Kylmäsuo
Lähellä Orimattilan kaupunginrajaa sijaitseva Kylmäsuo on Pyylän tapaan vanha maatila, joka on jo 1800-luvulta peräisin olevissa kartoissa.

 Kylmäsuontie  paikka  kiinteistön nimi  tunnus 42   Harjula  6-109  49    Harjula  6-109  54    Kylmälä  6-110  60    Harjulanrinne  17-152   soranottamon liittymä  110   Mäntyrinne I  17-22  126   Metsola  17-143  140    Syrjälä  4-163  Valkeasuon metsäautotieliittymä  Tuhkauuninmäen metsäautotieliittymä  Tuhkauuninmäen metsäautotieliittymä  soranottamon liittymä   soranottamon liittymä  270 A   Kulmala  31-0  270 B   Marjala  33-1  Paavolantie – Kylmäsuontien yhdystie   324   Torpanmaa  41-1  347   Jokela 1  4-161  Paavolantien risteys   405    Metsola   4-47  409    Pakarintupa ja Pihamäki ("Siirtola")  51-6 ja 4-69   Niemeläntien risteys   Metsä-Mäkelän ja Niemelän suunta Eetunpolun risteys   Eetunpolku 86:n suunta 510    Hevosaho  2-77   522    Koivulehto  49-4    522   Pyylä  49-3   Haravasuontien risteys  Pakaantien, yhdystie 11837:n, suunta  550    Kuusela  6-48  Eetuntien liittymätie  Eetunpolku 86:n suunta

 Niemeläntie  paikka  kiinteistön nimi  tunnus    Jokiranta  18-55     Karsoja   63   Niemelän talo  18-67  108   Koskelanmäen metsätie  17-9  131   sotapalstat  878-1  184    Metsämäkelä  17-9 

Niemelän talo on entisen Niemelän maatilan päärakennuksen, heinäladon, navetan ja kanalan alue. Metsämäkelä on yksi Kylmäsuon vanhimmista maatiloista, Kylmäsuona ja Pyylän ohella. Sen perustettiin nälkävuotena 31. lokakuuta 1868. Metsämäkelässä oli jatkosodan aikana yksi ukrainalainen sotavanki maataloustöissä. Niemelän ja Metsämäkelän välillä on yhteissoranottamo, minkä heikkainen maa-aines ehtyi jo 1980-luvulle tultaessa. Sille johtavalla sorakuoppatiellä, sen itäpuolella on maatuvia koivuja, missä on kääpiä. Soranottamon eteläpuolella on entinen Koskelan torppa, mitä ei lunastettu Vähä-Hannulan tilasta 1926 Askolinin perikunnalta, vaan se lunatettiin Metsämäkelän torpan maiden jatkoksi Metsämäkelän tilaan. Niemelä on 1911 Myrskylän kirkonkylästä maatoimituksessa siirretty maatila, minkä päärakennus on vuodelta 1913. Päärakennuksen pihalla on kivinen perunakellari vuodelta 1944.

Koskelanmäen itäpuolelta kääntyy Niemeläntiestä Koskelanmäen metsäautotielle, mistä etelään kulkee polkuja kohti Pellavaispottia ja Tuhkauuninmäkeä. Pellavaispotti on entinen pellavan huuhtelulampi, missä on joinain kuivina kesinä kauriiden jälkiän savisella rannalla. Tuhkauuninmäellä, minkä eteläosassa Kylmäsuontien itäpuolella on yksityinen soranottamo on nähtävyytenä tuhkauuni. Ennen Tuhkauuninmäen metsätien itäpuolisen metsikön harvenstamista siellä oli metsäkanalintuja ja tien pohjoisimmassa osassa ennen Pellavaispottia seitsemän perhoslajia. Verrattain kohtalaisen pinta-alansa ja helpon saavutettavuutensa vuoksi Tuhkauuninmäki on marjastusmaastoa. Mäestä on tehty vedenottotukimuksiakin, mutta vedenottoon ei ole ryhdytty Myrskylän kunnan eikä Loviisan seudun veden toimesta. Vedenottamo on Kentämäellä lähellä Laivakuopan eteläpuolella ja seututie-167:n länsipuolella.

Kaikkien kiinteistötunnusten alkuosa on 504 (Myrskylä) - 405 (Myrskylänkylä; Myrskylä).

Luonnonsuojelu
Kylmäsuolla sijaitsee Tuhkauuninmäen metsätien varrella Karsojalla Paavolan (ensimmäinen) luonnonsuojelualue, YSA206827, 20.2.2012, joka kuuluu Metsoon (Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelma 2014-2025). https://www.uudenmaanliitto.fi/files/23509/Liiteaineisto_2_Suojelualueiden_kohdekuvaukset_Uusimaa-kaavan_ehdotusvaihe_kevat_2019.pdf  Metsäkiinteistöt kolmella luonnonsuojelueella kuuluvat Kerttu Nelimarkan perikunnalle. Nelimarkka vai Rauma-Repolan metsiä myydessään Neleksen venttiilituotannon Rauma-Repolalle.

Metsissä on linnunpönttöjä. Kääpiä on Koskelanmäen yleisellä soranottamolla soranottamon pohjalle menevän tien alkuosan länsipuolella sekä Paavolantiellä noin 7 km:stä Myrskylän kirkonkylästä.

Tapahtumia
Orimattilan Urheiluautoilijat yhdessä Autoliiton Myrskylän osaston kanssa Orimattila-rallin Kirkonkylästä Paavolan ja Kylmänsuon kautta takaisin ovat järjestäneet rallin talvella. Nykyään ajetaan kesällä vuosittain Tångin soran ralli Muttilassa.

Lähteet

Aiheesta muualla
Kartta: Orimattila-Myrskylä-tie-Kylmäsuo
Kartta: Kylmäsuo-Kantele

Luokka:Myrskylän kylät