Viipurin luterilainen hiippakunta

Viipurin hiippakunta oli Ruotsin kirkon hiippakunta vuosina 1554–1723 ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hiippakunta 1924–1945.

Ensimmäinen Viipurin hiippakunta
pienoiskuva|Viipurin hiippakunnan vanha sinetti. Sinetin kyyhky-aiheitta käytettiin myöhemmin Mikkelin ja Tampereen hiippakuntien vaakunoissa viittauksena hiippakuntien historiallisesta yhteydestä.
Kustaa Vaasa muodosti Turun hiippakunnan itäisistä osista Suomeen toisen hiippakunnan, ensimmäisen Viipurin hiippakunnan 1554. Se oli kuitenkin uudelleen yhdistettynä Turun hiippakuntaan vuosina 1578–1618, jolloin se jälleen erotettiin omaksi hiippakunnakseen.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 9, palsta 1498 Suuren Pohjan sodan isonvihan aikana Viipurin hiippakunnan aluetta joutui Venäjän haltuun vuonna 1710, mistä syystä Viipurin hiippakunnan hallinto jaettiin väliaikaisiin Porvoon ja Mikkelin konsistoripiireihin. Turun hiippakunnan piispa Johannes Gezelius nuorempi sai 1712 hoidettavakseen myös Viipurin hiippakunnan. Alue joutui 1713 kokonaan venäläisten valtaan, jolloin Turun piispaan liittyvä järjestely menetti merkityksensä. Porvoon konsistoripiiri kuitenkin pyrki hoitamaan kirkollishallintoa myös venäläisen miehityksen aikana.

Hävittyään suuren Pohjan sodan joutui Ruotsi Uudenkaupungin rauhassa 1721 luovuttamaan alueita Kaakkois-Suomessa, muun muassa Viipurin, minkä vuoksi Viipurin hiippakunta siirrettiin 1723 Porvooseen, jolloin siitä tuli Porvoon hiippakunta. Luovutetun alueen asioita johtamaan perustettiin 1720 Viipurin konsistori.

Porvoon hiippakunnasta tuli 1923 Tampereen hiippakunta, ja Porvooseen perustettiin järjestyksessään toinen Porvoon hiippakunta, joka palvelee maan ruotsinkielisiä ja ruotsinkielisen enemmistön omaavia kaksikielisiä seurakuntia.

Piispat
Viipurissa toimineet piispat:
Paavali Juusten 1554–1563
Canutus Johannis 1563–1564
Eerik Härkäpää 1568–1578
liitettynä Turun hiippakuntaan 1578–1618
Olavi Elimaeus 1618–1629
Nicolaus Carelius 1630–1632
Gabriel Melartopaeus 1633–1641
Petrus Bjugg 1642–1656
Nicolaus Nycopensis 1658–1664
Petrus Brommius 1664–1672
Abraham Thauvonius 1672–1679
Henrik Carstenius 1679–1681
Petrus Bång 1681–1696
Petrus Laurbecchius 1696–1705
David Lund 1705–11
ei piispaa isonvihan aikana 1711–1721

Porvoon piispat 1721–1923:

Johannes Gezelius nuorin 1721–1733
Daniel Juslenius 1734–1743
Johan Nylander 1745–1761
Gabriel Fortelius 1762–1789
Paul Krogius 1789–1792
Zacharias Cygnaeus 1792–1809
Magnus Jacob Alopaeus 1809–1818
Zacharias Cygnaeus nuorempi 1819–1820
Johan Molander 1821–1837
Carl Gustaf Ottelin 1838–1864
Frans Ludvig Schauman 1865–1878
Anders Johan Hornborg 1878–1883
Johan Viktor Johnsson 1884
Carl Henrik Alopaeus 1885–1892
Herman Råbergh 1892–1920
Jaakko Gummerus 1920-1923

Toinen Viipurin hiippakunta
Toinen hiippakunta perustettiin Savonlinnan hiippakunnaksi Savonlinnaan ja piispanistuin siirrettiin vuonna 1925 Viipuriin. Hiippakuntaan kuuluivat Viipurin ja Mikkelin läänit sekä Kuopion läänistä Karjalan osa. Vuonna 1944 Viipuri luovutettiin  Neuvostoliitolle. Seuraavana vuonna perustettiin Mikkelin hiippakunta, ja piispanistuin siirrettiin virallisesti Viipurista Mikkeliin.

Hiippakunnan piispat olivat 

Erkki Kaila (1924–1935)

Yrjö Loimaranta (1935–1942)

Ilmari Salomies (1942–1951.

Lähteet

 Aiheesta muualla 
 Viipurin piispantalo, Suomen Kuvalehti, 05.09.1925, nro 36, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*
Luokka:Uskonto Viipurissa
Luokka:Viipurin historia
Luokka:Luettelot piispoista