Belgorod

Belgorod (, ”valkoinen kaupunki”) on kaupunki Länsi-Venäjällä lähellä Ukrainan rajaa. Se on 1,53 miljoonan asukkaan Belgorodin alueen pääkaupunki ja kaupungin asukasluku vuonna 2012 oli 369 815 henkeä. Kaupungin nimi tulee alueella olevista runsaista kalkkikivivarannoista.

Kaupungissa toimii vuonna 1876 perustettu Belgorodin valtionyliopisto, Belgorodin teknillinen yliopisto, Belgorodin maatalousyliopisto sekä Finanssiakatemia.

 Historia 
Ensimmäiset historialliset maininnat Belgorodista ovat vuodelta 1237, jolloin Batu-kaanin johtama mongooliarmeija ryösti ja hävitti kaupungin. On epäselvää sijaitsiko tämä kaupunki samalla paikalla kuin nykyinen kaupunki.

Vuonna 1596 tsaari Fjodor I määräsi kaupungin uudelleen rakennettavaksi samalla, kun Moskovan suuriruhtinaskunnan etelärajoille rakennettiin monia linnoituksia Krimin tataareja vastaan. Kaupunki saikin kokea seuraavina vuosisatoina useita tataarien ja puolais-liettualaisten hyökkäyksiä. Vuonna 1666 Moskovan patriarkaatti perusti kaupunkiin arkkipiispan istuimen.
pienoiskuva|Smolenskin Jumalanäidin kirkko Belgorodissa
Venäjän rajan siirtyessä kauemmas etelään kaupungin strateginen merkitys väheni 1700-luvulla. Kaupunki menetti oman provinssinsa ja siitä tuli osa Kurskin aluetta. Kaupungin piispa Joosef Belgorodilainen (1705-1754) julistettiin pyhimykseksi Venäjän ortodoksisessa kirkkossa vuonna 1911.
pienoiskuva|Näkymä Belgorodista vuonna 1912
Ensimmäisen maailmansodan ja Venäjän sisällissodan aikana Belgorod ehti olla niin Saksan armeijan hallussa, osana Ukrainan kansantasavaltaa, Pavlo Skoropadskin johtamaa Ukrainan hetmanaattia, kunnes Puna-armeija valloitti kaupungin 20.12.1918 ja liitti sen osaksi Venäjän neuvostotasavaltaa.

Toisessa maailmansodassa Saksan Wehrmacht miehitti kaupunkia lokakuusta 1941 helmikuuhun 1943. Saksalaiset valtasivat kaupungin takaisin 18.3.1943 osana Harkovan kolmatta taistelua, kunnes menettivät sen uudestaan Kurskin taistelun jälkeen 6. elokuuta.

Belgorodin alue perustettiin vuonna 1954, jolloin Belgorodista tuli alueen hallinnon, teollisuuden ja kulttuurin keskus. Tätä seurasi kaupungin nopea kehitys ja kasvu.

 Ukrainan sota 
Venäjä on Helsingin Sanomien mukaan päättänyt evakuoida lähellä Ukrainan rajaa Harkovan suunnalla sijaitsevan Belgorodin asukkaita merkittävässä määrin tammikuussa 2024.

 Kulttuuri ja taide 

 Teatterit 

 Belgorodin draamateatteri
 Belgorodin  nukketeatteri
 Kaksi apinaa, Belgorodin pelleteatteri

 Museot 

 Belgorodin historiallinen museo
 Belgorodin taidemuseo
 Belgorodin kansanmuseo
 Vuoden 1943 tankkitaistelun dioraamaTankkitaistelun dioraama. 

 Festivaalit 

 Valkoinen naamio, katutaidefestivaali

 Tunnettuja belgorodilaisia 

 Joosef Belgodilainen, 1700-luvulla elänyt pyhimykseksi julistettu piispa
 Viktoria Brežneva (1907–1995), Neuvostoliiton johtaja Leonid Brežnevin vaimo
 Vladimir Fjodorov (1925–1998), neuvostokirjailija
 Gennadi Muravin (1931–2021), kääntäjä, toimittaja ja taiteilija
 Konstantin Prihodtšenko (s. 1972), kivääriampuja
 Svetlana Horkina (s. 1979), kaksinkertainen telivoimistelun olympiavoittaja
 Andrei Lutai (s. 1986), taitoluistelija
 Jelena Sokolova (s. 1986), pituushyppääjä
 Aleksei Šved (s. 1988), koripalloilija
 Vadim Nemkov (s. 1992), vapaaottelija
 Valeria Borovskaya (s. 1995), korkeushyppääjä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Belgorodin alueen kaupungit