Suomi Eurovision laulukilpailussa

Suomi on osallistunut Euroviisuihin eli Euroopan Yleisradioliiton (EBU) Eurovision laulukilpailuun vuosina 1961–2025 yhteensä 58 kertaa.

Suomi on voittanut Eurovision laulukilpailun yhden kerran, vuonna 2006, jolloin maata edusti Lordi kappaleellaan ”Hard Rock Hallelujah”. Samalla Lordi rikkoi aiemman piste-ennätyksen.Pajala 2006 s. 366 Suomen toiseksi paras sijoitus on vuodelta 2023, jolloin maata edustanut Käärijä tuli toiselle sijalle kappaleellaan ”Cha cha cha”. Käärijä sai eniten yleisöääniä, mutta tuomaristoäänien vaikutuksesta Ruotsi voitti kilpailun. Suomen kolmanneksi paras sijoitus on vuodelta 2021, kun rock-yhtye Blind Channel ylsi kuudennelle sijalle kappaleellaan ”Dark Side”. Neljänneksi parhaan sijoituksen, sijan 11, jakavat Softenginen kappale ”Something Better” vuonna 2014 sekä Erika Vikmanin ”Ich komme” vuonna 2025.

Suomi oli vuoteen 2006 asti pisimpään voittamatta ollut maa. Titteli siirtyi siinä yhteydessä vuodesta 1964 asti osallistuneelle Portugalille. Kun Portugali voitti vuonna 2017, titteli siirtyi Maltalle, joka on ollut voittamatta vuodesta 1971 lähtien.

Suomi ei osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuonna 1970, koska tuolloin Suomi boikotoi Eurovision laulukilpailua yhdessä Ruotsin, Norjan, Tanskan, Portugalin ja Itävallan kanssa edellisvuoden tasapelin vuoksi. Vuosina 1995, 1997, 1999, 2001 ja 2003 Suomi ei päässyt mukaan edellisen vuoden huonon menestyksen vuoksi.

Suomi on esittänyt suurimman osan kappaleistaan suomen kielellä. Esityskielen ollessa vapaa – ja vuodesta  lähtien kielenä on ollut pääsääntöisesti englanti. Esityskielen vapauden aikana suomeksi on laulettu vuosina , , ,  ja . Ruotsin kielellä Suomi on laulanut kaksi kertaa, vuosina  ja .

Suomen televisiossa kaikki euroviisukappaleet on tekstitetty suomeksi aina vuodesta 1971 lähtien, lukuun ottamatta suomenkielisiä lauluja. Muista maista laulut tekstitetään vain Virossa. Vuosina 2007 ja 2014 sekä vuodesta 2016 alkaen myös juontajien juonnot on tekstitetty.


 Televisio-ohjelmien nimet 
Alkuvuosina Suomen karsintojen otsikointi Yleisradiossa oli kirjavaa. Euroviisut vahvistui vasta vuonna 1975.
1961 Eurovision laulukilpailu – Suomen loppukilpailu Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta  12.2.1961
1962 Eurovision laulukilpailu – Suomen loppukilpailu Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta  15.2.1962
1963 Kilpailusävelmät esitettiin TV1:n ohjelmassa Ruletti Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta  16.2.1963
1964–1972 otsikoitiin kansainvälisen loppukilpailupaikan mukaan kuten Kohti Kööpenhaminaa, Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta  15.2.1964 Kohti Wieniä, Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta  11.2.1967 tai Kohti Edinburgia Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta  29.1.1972
1973 otsikkona oli Eurovision laulukilpailu 1973 – Kohti Luxemburgia Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta 3.2.1973
1974 Eurovisio laulukilpailu – Suomen karsinta I – II Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta 19.2.1974
1975 alettiin tuottaja Erkki Pohjanheimon aloitteesta käyttää otsikkoa Euroviisut aina vuoteen 2004 saakka. Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta 18.1.1975
Kansainvälisestä laulukilpailusta (Eurovision Song Contest – ESC) erotuksena Suomen karsinnoista Yleisradio käytti vuosina 1960–1997 otsikkoa Eurovision laulukilpailu. Helsingin Sanomat, radio- ja televisiopalsta 3.5.1997 Myöhemmin otsikoksi tuli hieman epämääräisesti Eurovision.

 Suomen sijoitukset 
Huom! Vuosien 1961–1974 pisteet eivät ole vertailukelpoisia vuodesta 1974 eteenpäin olevien pisteiden kanssa erilaisten pisteytysjärjestelmien vuoksi.
Vuosien 1975–2015 pisteet eivät ole vertailukelpoisia vuodesta 2016 eteenpäin olevien pisteiden kanssa erilaisen pisteytysjärjestelmän vuoksi.<noinclude>

 Pistejärjestelmät ennen vuotta 1975 
 Vuosi  Esittäjä  Laulu  Säveltäjä Sanoittaja Sijoitus   Pisteet  Huom. Pisteytysjärjestelmä  Laila Kinnunen ”Valoa ikkunassa” Eino Hurme Sauvo Puhtila 10 / 16 6 Kunkin televisioyhtiön tuomaristossa oli 10 jäsentä. Jokainen antoi 1 pisteen parhaimmaksi katsomalleen laululle.  Marion Rung ”Tipi-tii” Kari Tuomisaari 7 / 16 4 Kullakin televisioyhtiöllä käytössään pisteet 3-2-1 kolmelle parhaimmaksi katsomalleen laululle.  Laila Halme ”Muistojeni laulu” Börje Sundgren 13 / 16 0 Jaettu viimeinen sija Norjan, Ruotsin ja Alankomaiden kanssa. Kunkin televisioyhtiön tuomaristolla oli käytössään pisteet 5-4-3-2-1.  Lasse Mårtenson ”Laiskotellen” Lasse Mårtenson Sauvo Puhtila 7 / 16 9 10-henkisten tuomaristojen käytössä olivat pisteet 5-3-1.  Viktor Klimenko ”Aurinko laskee länteen” Toivo Kärki Reino Helismaa 15 / 18 0 Jaettu viimeinen sija Belgian, Espanjan ja Saksan kanssa. Sama kuin vuonna 1964.  Ann-Christine ”Playboy” Ossi Runne 10 / 18 7 Sama kuin vuosina 1964 ja 1965.  Fredi ”Varjoon – suojaan” Lasse Mårtenson Alvi Vuorinen 12 /17 3 Kullakin televisioyhtiöllä käytössään vapaavalintaisesti 10 pistettä. Tästä vuodesta alkaen tuomaristoissa piti olla puolet alle ja puolet yli 30-vuotiaita.  Kristina Hautala ”Kun kello käy” Esko Linnavalli Juha Vainio 16 / 17 1 Jaettu viimeinen sija Alankomaiden kanssa. Sama kuin vuonna 1967.  Jarkko ja Laura ”Kuin silloin ennen” Toivo Kärki Juha Vainio 12 / 16 6 Sama kuin vuosina 1967 ja 1968.  Markku Aro & Koivistolaiset ”Tie uuteen päivään” Rauno Lehtinen 8 / 18 84 Kunkin televisioyhtiön kahden tuomarin oli annettava jokaiselle laululle pisteitä arvosteluasteikolla 5–1.  Päivi Paunu & Kim Floor ”Muistathan” Juha Flinck, Nacke Johansson Juha Flinck 12 / 18 78 Sama kuin vuonna 1971.  Marion Rung ”Tom tom tom” Rauno Lehtinen Rauno Lehtinen (suomi)Bob Barratt (englanti) 6 / 17 93 Edustuskappale esitettiin Suomen karsinnassa suomeksi ja loppukilpailussa englanniksi. Paras sijoitus vuoteen 2006 asti. Sama kuin vuosina 1971 ja 1972.  Carita Holmström ”Älä mene pois” / ”Keep Me Warm” Eero Koivistoinen Hector (suomi)Frank Robson (englanti) 13 / 17 4Kappale esitettiin suomeksi Suomen karsinnassa ja englanniksi kansainvälisessa loppukilpailussa. Kullakin televisioyhtiöllä oli käytössään yhteensä 10 pistettä. Minimi oli 1, maksimi 5.

 Pistejärjestelmä vuosina 1975–2015 
Vuonna 1975 kehitettiin uusi äänestyskäytäntö. Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle. Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1.
 Vuosi Esittäjä Laulu Säveltäjä Sanoittaja Sijoitus Pisteet Huom.  Pihasoittajat ”Viulu-ukko” / ”Old Man Fiddle” Kim Kuusi Hannu Karlsson (suomi)Arthur Ridgway Spencer (englanti) 7 / 19 74Edustuskappale esitettiin Suomen karsinnassa suomeksi ja loppukilpailussa englanniksi.  Fredi & Ystävät ”Pump pump” Matti Siitonen Vexi Salmi (suomi)Pertti Reponen (englanti) 11 / 18 44Kappale esitettiin Suomen karsinnassa suomeksi ja loppukilpailussa englanniksi.  Monica Aspelund ”Lapponia” Aarno Raninen Monica Aspelund 10 / 18 50  Seija Simola ”Anna rakkaudelle tilaisuus” Reijo Karvonen Reijo Karvonen, Seija Simola 18 / 20 2 Jaettu viimeistä edellinen sija Turkin kanssa.  Katri Helena ”Katson sineen taivaan” Matti Siitonen Vexi Salmi 14 / 19 38  Vesa-Matti Loiri ”Huilumies” Aarno Raninen Vexi Salmi 19 / 19 6   Riki Sorsa ”Reggae OK” Jim Pembroke Olli Ojala 16 / 20 27  Kojo ”Nuku pommiin” Jim Pembroke Juice Leskinen 18 / 18 0   Ami Aspelund ”Fantasiaa” Kari Kuusamo Kaisu Liuhala 11 / 20 41  Kirka ”Hengaillaan” Jukka Siikavire Jussi Tuominen 9 / 19 46  Sonja Lumme ”Eläköön elämä” Petri Laaksonen VeePee Lehto 9 / 19 58  Kari Kuivalainen ”Päivä kahden ihmisen” / ”Never the End” Kari Kuivalainen 15 / 20 22 Kappaleen nimi vaihdettiin loppukilpailussa englanninkieliseksi.  Vicky Rosti & Boulevard ”Sata salamaa” Petri Laaksonen VeePee Lehto 15 /22 32  Boulevard ”Nauravat silmät muistetaan” Pepe Willberg Kirsti Willberg 20 / 21 3   Anneli Saaristo ”La dolce vita” Matti Puurtinen Turkka Mali 7 / 22 76 Vuoteen 2006 asti paras ja vuoteen 2014 asti toiseksi paras sijoitus suhteessa osallistujamaiden määrään. Vuoteen 2023 saakka paras sijoitus suomenkielisellä kappaleella.  Beat ”Fri?” Kim Engblom, Janne Englom, Tina Krause Stina Engblom 21 / 22 8 Jaettu viimeinen sija Norjan kanssa.  Kaija Kärkinen ”Hullu yö” Ile Kallio Jukka Välimaa 20 / 22 6  Pave Maijanen ”Yamma Yamma” Pave Maijanen Hector 23 / 23 4   Katri Helena ”Tule luo” Matti Puurtinen Jukka Saarinen 17 / 25 20  CatCat ”Bye Bye Baby” Kari Salli, Markku Lentonen 22 / 25 11   Jasmine ”Niin kaunis on taivas” Timo Niemi 23 / 23 9   Edea ”Aava” Alexi Ahoniemi Tommy Mansikka-aho 15 / 25 22   Nina Åström ”A Little Bit” Luca Genta Gerrit aan 't Goor 18 / 24 18  Laura Voutilainen ”Addicted to You” Maki Kolehmainen Janina Frostell, Tracy Lipp 20 / 24 24

 Kaksivaiheinen loppukilpailu 
Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.

 Vuosi Esittäjä Laulu Säveltäjä Sanoittaja Finaali Semifinaali Huom. Sijoitus Pisteet Sijoitus Pisteet  Jari Sillanpää ”Takes 2 to Tango” Mika Toivanen Jari Sillanpää – – 14 / 22 51Esitys ei läpäissyt semifinaalia  Geir Rönning ”Why?” Mika Toivanen Steven Stewart – – 18 / 25 50  Lordi ”Hard Rock Hallelujah” Mr. Lordi 1 / 24 292 1 / 23 292 Voittaja; semifinaalin ja finaalin silloinen piste-ennätys  Hanna Pakarinen ”Leave Me Alone” Martti Vuorinen, Miikka Huttunen Hanna Pakarinen, Martti Vuorinen 17 / 24 53 – – Suora finaalipaikka edellisen vuoden voiton ansiosta

 Kaksi semifinaalia 
Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.

 Vuosi Esittäjä Laulu Säveltäjä Sanoittaja Finaali Semifinaali Huom. Sijoitus Pisteet Sijoitus Pisteet  Teräsbetoni ”Missä miehet ratsastaa” Jarkko Ahola 22 / 25 35 8 / 19 79   Waldo’s People ”Lose Control” A. Lehtonen, Karima Waldo, A. Lehtonen,Karima, Annie Kratz-Gutå 25 / 25 22 12 / 18 42 Viimeinen sija finaalissa; semifinaalista jatkoon tuomariäänin  Kuunkuiskaajat ”Työlki ellää” Timo Kiiskinen – – 11 / 17 49 Esitys ei läpäissyt semifinaalia.  Paradise Oskar ”Da Da Dam” Axel Ehnström 21 / 25 57 3 / 19 103   Pernilla Karlsson ”När jag blundar” Jonas W. Karlsson – – 12 / 18 41 Esitys ei läpäissyt semifinaalia.  Krista Siegfrids ”Marry Me” Krista Siegfrids, Erik Nyholm, Kristofer Karlsson, Jessika Lundström 24 / 26 13 9 / 17 64   Softengine ”Something Better” Topi Latukka, Henri Oskár 11 / 26 72 3 / 15 97 Suomen neljänneksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään (37 maata).   Pertti Kurikan Nimipäivät ”Aina mun pitää” Pertti Kurikka  Kari Aalto – – 16 / 16 13 Jäi 1. semifinaalissa viimeiselle sijalle. Kappale sai semifinaalissa kymmenenneksi eniten yleisöääniä mutta vähiten tuomariääniä.

 Uusi pisteidenlaskujärjestelmä 
Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1–8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Vuosina 2023-2025 vain yleisö äänesti semifinaalissa. Vuonna 2026 myös raadit ovat mukana äänestyksessä semifinaalissa

 Vuosi Esittäjä Laulu Lauluntekijät Finaali Semifinaali Huom. Sijoitus Pisteet Sijoitus Pisteet  Sandhja ”Sing It Away” Sandhja, Milos Rosas, Heikki Korhonen, Petri Matara, Markus Savijoki – – 15 / 18 51Esitys ei läpäissyt semifinaalia  Norma John ”Blackbird” Lasse Piirainen, Leena Tirronen – – 12 / 18 92  Saara Aalto ”Monsters” Saara Aalto, Joy Deb, Linnea Deb, Ki Fitzgerald 25 / 26 46 10 / 19 108  Darude & Sebastian Rejman ”Look Away” Ville Virtanen, Sebastian Rejman – – 17 / 1723Jäi 1. semifinaalissa viimeiselle sijalle.  Aksel Kankaanranta ”Looking Back” Joonas Angeria, Whitney Phillips, Connor McDonough, Riley McDonough, Toby McDonoughcolspan="5"   Blind Channel ”Dark Side” Niko Vilhelm, Joel Hokka, Joonas Porko, Aleksi Kaunisvesi, Olli Matela, Tommi Lalli6 / 26 3015 / 17234Suomen kolmanneksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään (39 maata).  The Rasmus ”Jezebel” Lauri Ylönen, Desmond Child 21 / 25 38 7 / 18 162  Käärijä ”Cha cha cha” Aleksi Nurmi, Jere Pöyhönen, Johannes Naukkarinen 2 / 26 526 1 / 15 177Suomen toiseksi paras sijoitus sekä Suomen piste-ennätys. Kaikkien aikojen paras sijoitus suomen kielellä esitetyllä kappaleella.  Windows95man feat. Henri Piispanen ”No Rules” Teemu Keisteri, Henri Piispanen, Jussi Roine 19 / 25 38 7 / 15 59  Erika Vikman ”Ich komme” Christel Roosberg, Jori Roosberg 11 / 26 196 3 / 16 115Suomen neljänneksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään (37 maata).2026Linda Lampenius X Pete Parkkonen”Liekinheitin”

 Suomalaisia euroviisuja 

Suomi on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuoteen 2023 mennessä 56 kertaa. Yhdestä voitosta huolimatta menestys on ollut suhteellisen vaatimatonta. Suomelle huonoin vuosikymmen oli 1990-luku, jolloin se ei yltänyt kertaakaan 15. sijaa paremmaksi. Kuitenkin on mielenkiintoista huomata, että Suomen menestys Eurovision laulukilpailussa ei ole ollut niin heikkoa kuin yleisesti uskotaan. Suomi on päässyt kymmenen parhaan joukkoon kilpailussa huomattavasti useammin kuin on jäänyt viimeiseksi. 2020-luvulla Suomen viisumenestys on kohentunut, sillä Käärijä saavutti toisen sijan vuonna 2023 ja Blind Channel sijoittui kuudenneksi vuonna 2021.

 1961 

Suomi osallistui ensimmäisen kerran Euroviisuihin vuonna 1961. Ensimmäinen edustaja oli Laila Kinnunen kappaleella ”Valoa ikkunassa”.Pajala 2006 s. 13 Kinnunen sai kansainvälisessä kilpailussa 6 pistettä ja jakoi 10. sijan Monacon ja Alankomaiden kanssa. Kinnunen yritti tämän jälkeen saada itselleen uutta edustusmatkaa 1966, 1967 ja 1969, mutta ilman menestystä. Kapellimestarina toimi George de Godzinsky.

 1962 

Suomen euroviisukarsinnan voitti Kari Tuomisaaren sävellys ”Tipi-tii”, jonka esittivät karsinnassa Kai Lind ja vasta 16-vuotias kampaajaoppilas Marion Rung. Vaikka Lind oli tuohon aikaan yksi suosituimpia laulajia Suomessa, raadit pitivät enemmän Marionin tulkinnasta, ja hän sai kunnian edustaa Suomea Luxemburgissa. Suomi sai kilpailussa neljä pistettä ja sijoittui seitsemänneksi.


 1963 
Börje Sundgrenin säveltämä ja sanoittama ”Muistojeni laulu” voitti Suomen karsinnat. Kappaleen esitti kaksi eri solistia kahden eri orkesterin kanssa (Irmeli Mäkelä ja Marjatta Leppänen). Esittäjä vaihdettiin lopulta Laila Halmeeseen. Halme toi Lontoosta Suomelle ensimmäisen kolmesta nollasaaliista ja samalla ensimmäisen jumbosijan. Suomi jakoi viimeisen sijan Ruotsin, Norjan ja Alankomaiden kanssa.

 1964 

Suomea edusti Lasse Mårtensonin esittämä ja säveltämä nuorekas iskelmä ”Laiskotellen”, joka herätti huomiota big band -sovituksellaan. Laulun loppupuolella Lasse esitti muutaman säkeen englanniksi, mikä ei ollut kuitenkaan sääntöjen vastaista. Suomi sai kilpailussa yhdeksän pistettä sijoittuen seitsemänneksi.

 1965 

Karsintojen kärkikolmikossa olivat Marjatta Leppäsen esittämä ”Iltaisin”, Viktor Klimenkon ”Aurinko laskee länteen” ja Katri Helenan letkajenkka ”Minne tuuli kuljettaa” tässä järjestyksessä. Eniten pisteitä kaupunkiraadeilta oli saanut Marjatta Leppänen, mutta Pohjola-raati oli ilmoittanut suosikikseen Klimenkon kappaleen. Edustajan valinta jäi Ylen johdon tehtäväksi. Yleisradio teki päätöksen Klimenkon hyväksi. Napolissa Suomi jäi nollille Belgian, Saksan ja Espanjan kanssa. Voittajakappale ”Poupée de cire, poupée de son” muistutti jossain määrin Katri Helenan ”Minne tuuli kuljettaa” -letkajenkkaa, mikä nostatti Suomessa uudelleen kritiikin väärän kappaleen lähettämisestä. Kapellimestarina toimi viidennen ja viimeisen kerran George de Godzinsky.

 1966 

Suomea edusti Ann-Christine Nyström kappaleella ”Playboy”. Esityksen oli säveltänyt ja sanoittanut Ossi Runne, joka myös samoihin aikoihin aloitti työnsä Yleisradion orkesterin johtajana. Runne aloitti näissä kilpailussa pitkän kapellimestarin uransa Euroviisuissa, sillä hän johti yhteensä 22 Suomen Euroviisua. Saavutuksen on rikkonut vain Irlannin Noel Kelehan, joka hänkin toimi tuona vuonna ensimmäistä kertaa kapellimestarina. Lisäksi ranskalainen Franck Pourcel oli johtanut 23 viisua eli yhden enemmän kuin Runne, mutta osallistumiskertoja oli hänellä vähemmän. Suomi sai kilpailussa seitsemän pistettä ja sijoittui kymmenenneksi.

 1967 

Vuoden 1967 Eurovision laulukilpailu pidettiin Wienissä, Itävallassa 8. toukokuuta. Tapahtumapaikkana oli Wiener Hofburgin suuri juhlasali. Vuonna 1967 Yleisradio järjesti tuttuun tapaan avoimen sävellyskilpailun, josta ammattilaisraati valitsi yhdeksän sävelmää jatkoon. Suomen alkukarsinnan voitti Fredi laululla ”Varjoon – suojaan”. Kappale on Lasse Mårtensonin säveltämä ja Alvi Vuorisen sanoittama. Fredi tunnettiin myös nimellä Folk-Fredi, mutta nimen etuliite pudotettiin heti pois, kun folkmusiikki meni pois muodista. Poikkeavuus muista tuon vuoden euroviisuista ei miellyttänyt tuomaristoa sen kummemmin, eikä se tuonut Suomelle kuin kolme pistettä, ja laulu sijoittui jaetulle 12. sijalle. Suomi sai pisteen Alankomailta, Portugalilta sekä Italialta. Kapellimestarina toimi toista kertaa Ossi Runne.

 1968 

Suomalaiset saivat ensimmäistä kertaa itse äänestää edustajansa Eurovision laulukilpailuun postikorttiäänestyksellä. Suomen edustajaksi valittiin yksi 1960-luvun suosituimmista poplaulajista, Kristina Hautala, joka esitti Esko Linnavallin sävellyksen ”Kun kello käy”. Esitys sai lopulta vain yhden pisteen (Norjalta) ja jäi jaetulle viimeiselle sijalle. Kapellimestarina toimi kolmatta kertaa Ossi Runne.

 1969 

Suomen edustajiksi valittiin Jarkko ja Laura Toivo Kärjen ja Juha Vainion sanoittamalla laululla ”Kuin silloin ennen”. Suomi sai kuusi pistettä ja sijoittui 16 kilpailijamaan joukossa kahdenneksitoista. Ennen viimeistä äänestyskierrosta kilpailun uskottiin päättyvän kolmen maan voittoon, kunnes viimeisenä äänestänyt Suomi antoi yhden pisteen Britannialle ja sai aikaan sen, että kilpailu päättyi Alankomaiden, Espanjan, Ranskan ja Ison-Britannian väliseen yhteisvoittoon. Tästä suivaantuneena Suomi boikotoi yhdessä Ruotsin, Norjan, Tanskan, Portugalin ja Itävallan kanssa seuraavan vuoden kilpailua, joka järjestettiin Alankomaiden Amsterdamissa. Jotta vastaavilta tasatilanteilta vältyttäisiin, kilpailuihin luotiin sääntö, joka esti voiton jakamisen usean maan kesken.

 1970  
Vuonna 1970 Suomi boikotoi Eurovision laulukilpailua edellisvuoden yhteisvoiton takia.

 1971  
Suomea edusti Eurovision laulukilpailussa Markku Aro & Koivisto Sisters kappaleella ”Tie uuteen päivään”. Kappale sai loppukilpailussa 84 pistettä sijoittuen kahdeksanneksi.

 1972  
Suomea edustivat Päivi Paunu ja Kim Floor kappaleella ”Muistathan”. Kappale sai 78 pistettä ja sijoittui kahdenneksitoista.

 1973 
Suomea edusti toistamiseen Marion Rung kappaleella ”Tom tom tom”. Marion oli ensimmäinen Suomen edustaja, joka on laulanut viisunsa englannin kielellä. Vuosina 1973–1976 laulut sai esittää millä tahansa kielellä, näinä vuosina Suomikin vaihtoi laulukielensä kansainväliseen kisaan englanniksi. Marionin esiintymistä vaikeutti se, että kilpailupaikalta katkesi saliääni. Marion joutui laulamaan ns. sokkona. Suomi sai 93 pistettä ja sijoittui kuudenneksi. Se oli Suomen paras euroviisusijoitus vuoteen 2006 asti.

 1974  
Suomea edusti kilpailussa Carita Holmström kappaleella ”Keep Me Warm” (alun perin ”Älä mene pois”), jonka sävelsi Eero Koivistoinen. Suomi sai neljä pistettä sijoittuen kolmanneksitoista.

 1975 
Suomen edustajaksi valittiin folk-yhtye Pihasoittajat pelimannihenkisellä kappaleella ”Viulu-ukko”. Tiukkojen karsintojen jälkeen Pihasoittajat voitti Dannyn ”Seikkailijan” saadessaan Rovaniemen raadilta viimeiset pisteet. Laulukieli vaihtui Tukholmaan lähdettäessä englanniksi, ja kappaleen nimeksi tuli ”Old Man Fiddle”.

Vuonna 1975 otettiin käyttöön Heikki Seppälän ideoima pistejärjestelmä, jossa parhaimmalle maalle annetaan 12 pistettä, toiseksi parhaalle 10, kolmanneksi parhaalle 8 ja niin edelleen, kymmenenneksi paras saisi yhden pisteen. Järjestelmä osoittautui toimivaksi ja oli käytössä monen vuoden ajan. 

Pihasoittajat oli ensimmäinen Suomen edustaja, joka sai täydet 12 pistettä. Ne tulivat Saksan liittotasavallalta ja Sveitsiltä. Kilpailussa yhtye sai yhteensä 74 pistettä ja sijoittui seitsemänneksi. Parhaimmillaan kappale oli äänestyksessä peräti kolmannella sijalla Alankomaiden ja Ison-Britannian perässä.

 1976 
Vuonna 1976 Suomesta lähetettiin Alankomaihin Haagiin Fredi ja ystävät kappaleella ”Pump pump”, josta on tullut eräänlainen camp-klassikko. Suomen joukkue oli hyvin ajan hermolla, The Bump (pumppi) oli maailmanlaajuinen tanssivillitys vuosina 1975 ja 1976. Tuomarit eivät kuitenkaan lämmenneet tanssityylille.

Huolellisesti valmisteltu ”Pump pump” -esitys herätti positiivista huomiota, mutta jäi lopulta sijalle 11. 44 pisteestä korkeimmat olivat Itävallan ja Monacon antamat seitsemän pistettä.


 1977 
Vuonna 1977 Suomen edustajaksi lähti Monica Aspelund Aarno Ranisen sävellyksellä ”Lapponia”. Vuosi 1977 oli ennen vuotta 2006 ainoa kerta, jolloin Suomi on koskaan johtanut kilpailua yksin (vuonna 1961 Laila Kinnusen ”Valoa ikkunassa” oli toisen äänestyskierroksen jälkeen jaetulla ykkössijalla Sveitsin kanssa). Suomi sai ensimmäiseltä pisteenjakajamaalta, Irlannilta täydet 12 pistettä (myös viimeinen täysi pistemäärä Suomelle ennen vuotta 2006) ja oli pitkään kolmen parhaan joukossa, mutta jäi lopulta kymmenenneksi. "Lapponia" oli ennen yleisöäänestysten käyttöönottoa ainoa suomenkielinen laulu, joka oli ollut jossakin vaiheessa äänestyksen johdossa.

 1978  
Suomea edusti Eurovision laulukilpailussa Seija Simola kappaleella ”Anna rakkaudelle tilaisuus”. Kappale sai kaksi pistettä Norjalta ja oli sijalla 18.

 1979 
Suomea kisoissa edusti Katri Helena kappaleellaan ”Katson sineen taivaan”. Kappale sai 38 pistettä (korkeimpana Sveitsistä 8 pistettä) ja sijoittui neljänneksitoista.

 1980  
Suomea edusti Eurovision laulukilpailussa Vesa-Matti Loiri kappaleella ”Huilumies”. Suomi jäi kilpailun 19. eli viimeiselle sijalle kuudella pisteellään. Niistä viisi tuli Norjalta ja yksi Ranskalta. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, jolloin Suomi sijoittui viimeiselle sijalle yksin, sillä kaikki edelliset jumbosijat olivat olleet jaettuja.

 1981  
Suomea edusti Riki Sorsa kappaleella ”Reggae OK”, joka sai 27 pistettä (korkeimpana 6 Ruotsista) ja sijoittui kuudenneksitoista. Kapellimestarina oli tällä kertaa Ossi Runnen sijaan Henrik Otto Donner, mutta Runne oli kuitenkin mukana Dublinissa, sillä hän selosti viisufinaalin Yleisradiolle.

 1982 
Vuonna 1982 Ison-Britannian Harrogateen lähetettiin Suomea edustamaan Kojo kappaleella ”Nuku pommiin”. Kappale ei saanut yhtään pistettä, joten se on nykyisen pistelaskutavan aikana heikoiten menestynyt Suomen euroviisuedustaja. Suomalainen lehdistö antoi Kojolle liikanimen ”Nolla-Kojo”. Kojo on myöhemmin ilmaissut että hänen kappaleensa kritisoi sillä hetkellä lännessä vallinnutta kylmää sotaa, mutta kappaletta ei suomen kielen takia ymmärretty.

 1983  
Suomea kilpailussa edusti Ami Aspelund kappaleellaan ”Fantasiaa”. Kappale sai 41 pistettä (korkeimpana 8 pistettä Kreikasta) ja saavutti jaetun yhdennentoista sijan.

 1984  
Suomi sijoittui yhdeksänneksi Kirkan esittämällä kappaleella ”Hengaillaan”. Se sai 46 pistettä, parhaimpana 7 pistettä ensimmäisenä pisteinä antaneelta Ruotsilta.

 1985  
Suomea kilpailussa edusti Sonja Lumme kappaleella ”Eläköön elämä”. Se sai 58 pistettä ja sijoittui yhdeksänneksi. Suomi sai sekä Ruotsilta ja Kreikalta 10 pistettä.

 1986  
Suomea kilpailussa edusti Kari Kuivalainen kappaleella ”Päivä kahden ihmisen”. Kappale sijoittui viidenneksitoista saaden 22 pistettä, korkeimpana 8 pistettä kisan voittajamaa Belgiasta.

 1987  
Suomea kilpailussa edusti Vicky Rosti kappaleellaan ”Sata salamaa”, se sijoittui viidenneksitoista saaden 32 pistettä. Ensimmäisenä pisteitä antanut Norja antoi Suomelle peräti kympin, mutta sen jälkeen tahti hiipui. Lisäksi Alankomaista tuli korkeat pisteet, 8.

 1988  
Suomea kilpailussa edusti Boulevard kappaleella ”Nauravat silmät muistetaan”. Kappale jäi toiseksi viimeiselle eli 20. sijalle saaden Israelilta kolme pistettä. Suomi löi kilpailussa ainoastaan Itävallan, joka ei saanut yhtään pistettä.

 1989 
Suomen edustajaksi valittiin Anneli Saaristo flamenco-tyylisellä iskelmällä ”La dolce vita”. Kappale on laulettu suomeksi, mutta sen nimi on italiaa. Vastoin ennakko-odotuksia se sai 76 pistettä ja sijoittui seitsemänneksi. Sitäkin parempi tulos oli todella lähellä, sillä Suomi oli viiden parhaan joukossa vielä viiden maan pisteiden puuttuessa. Viiden ensimmäisen äänestyskierroksen jälkeen Suomi oli toisena, ja vielä kymmenen äänestyskierroksen jälkeen Suomi oli kolmantena. Kappale sai toiseksi korkeimman potin eli 10 pistettä peräti neljästä maasta: Israelista, Turkista, Ranskasta ja Jugoslaviasta.

Saariston tulosta voidaan tavallaan pitää Marion Rungin kuudetta sijaa parempana, sillä ”Tom tom tomin” sijoittuessa kuudenneksi 1973 kilpailijamaita oli vain 17, kun Anneli Saariston kilpailuvuonna niitä oli 22. Vasta vuonna 2014 tuli parempi ei-voittaneen laulun sijoitus suhteessa osallistujamäärään. Ossi Runne päätti näissä kilpailuissa pitkän kapellimestarin uransa Euroviisuissa. Hän johti Suomen edustuslauluja kaikkiaan 22 kertaa.

 1990  
Suomi sijoittui Norjan kanssa kilpailun jaetulle viimeiselle sijalle Beat-yhtyeen kappaleella ”Fri?” (). Kummatkin maista saivat kahdeksan pistettä ja jäivät sijalle 21. Islanti antoi Suomelle 5 pistettä ja Israel 3. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Suomi lauloi Euroviisuissa ruotsiksi. Olli Ahvenlahti toimi ensimmäistä kertaa kapellimestarina. Ossi Runne oli kommentaattorina Erkki Pohjanheimon kanssa.

 1991  
Suomea kilpailussa edusti Kaija Kärkinen kappaleella ”Hullu yö”, joka sijoittui sijalle 20 ja sai vain kuusi pistettä. Suomi sai yhden pisteen Islannilta ja Kreikalta sekä neljä pistettä Irlannilta.

 1992 
Suomen edustajaksi lähetettiin Pave Maijanen kappaleella ”Yamma Yamma”, joka jäi kilpailun viimeiseksi. Jugoslavia ja Israel antoivat Suomelle yhteensä neljä pistettä (Jugoslavia 3 ja Israel 1).

 1993  
Suomea edusti Katri Helena kappaleella ”Tule luo”. Se sijoittui seitsemänneksitoista saaden 20 pistettä, korkeimpana Kreikalta 8 pistettä. Suomi ei joutunut vielä viettämään välivuotta, vaan pääsi mukaan seuraavan vuoden kilpailuun.

 1994 
Suomea kilpailussa edusti CatCat kappaleella ”Bye Bye Baby”. Vaikka suomalaisten odotukset olivat korkealla ja kappaletta pidettiin yleisesti yhtenä ennakkosuosikkina, Suomi sai vain 11 pistettä (1 Bosnia-Hertsegovinalta ja peräti 10 Kreikalta) ja sijoittui vasta 22. sijalle.

 1995  
Suomi joutui pitämään välivuotta Euroviisuista edellisvuoden huonon menestyksen takia. CatCatin olisi pitänyt edellisvuonna sijoittua vähintään 18. sijalle, jotta Suomi olisi päässyt mukaan. Viimeisen paikan vei Espanja, joka sijoittuikin vuonna 1995 erinomaisesti toiseksi.

 1996 
Suomen edustajana oli melko tuntematon romanilaulaja Jasmine kappaleella ”Niin kaunis on taivas”. Kappale pääsi jatkoon kun kilpailuun osallistuneiden 30 maan määrää karsittiin ääninauhojen perusteella 23:een. Jasmine toi Suomelle euroviisuhistoriansa kahdeksannen jumbosijan yhdeksällä pisteellä (Norjalta 2 ja Islannilta 7). ”Niin kaunis on taivas” on ”Yamma Yamman” ohella Suomen huonoiten sijoittunut edustuskappale: molempien sijoitus oli 23/23. Laulun säveltäjä ja sanoittaja, Rio-yhtyeen Timo Niemi oli tehnyt kappaleen alun perin miessolistin esitettäväksi Syksyn sävel -kilpailuun, mutta solisti sairastui kurkkukipuun. Ei ole tiedossa kenelle Niemi oli laulun alun perin tehnyt. Jasminelle sattui loppukilpailussa virhe kappaleen aikana hänen aloittaessaan kertosäkeen välisoiton aikana.

 1997  
Vuoden 1996 Euroviisujen alkukarsinnoissa ilmenneiden ongelmien vuoksi Euroopan yleisradiounioni esitteli uuden kilpailujärjestelmän vuodelle 1997. Maat, joilla on alhaisin pistekeskiarvo viimeiseltä neljältä vuodelta joutuisivat jättämään vuoden 1997 kilpailun väliin ja maat, joilla on alhaisin pistekeskiarvo viimeiseltä viideltä vuodelta joutuisivat jättämään tulevat kilpailut väliin. Jos maa joutuu jättämään yhden vuoden väliin, se saa osallistua automaattisesti seuraavana vuonna. Kilpailevien maiden lukumäärä laski 25:een ja Italia oli jo ilmoittanut, että tämä olisi heidän viimeinen vuotensa Euroviisuissa, mutta he kuitenkin palasivat vuonna 2011. Suomi jätti kilpailun väliin edellisen vuoden huonon menestyksen (ja viimeisen sijan) takia.

 1998 
Suomen edustajana oli etnistä musiikkia soittava yhtye Edea kappaleella ”Aava”. Kappaleen sijoitus oli 15/25. Kyseessä oli Suomen 1990-luvun paras sijoitus sekä absoluuttisesti että suhteessa osallistujamaiden määrään. 22 pisteestä lähes kaikki tulivat Suomen naapureilta (Ruotsilta ja Virolta 10 pistettä sekä Norjalta ja Makedonialta 1 piste). Elävää orkesteria käytettiin Euroviisuissa viimeistä kertaa. Samalla päättyi Olli Ahvenlahden yhdeksänvuotinen euroviisukapellimestarin ura.

 1999  
Suomi piti välivuotta, koska aiempien vuosien pistekeskiarvo ei oikeuttanut mukanaoloon.

 2000 
Suomen edustajana oli melko tuntematon gospel-laulaja Nina Åström kappaleella ”A Little Bit”. Raati oli pannut karsinnoissa Nylon Beatin johtoon, ja toisena oli Anna Eriksson kappaleella ”Oot voimani mun”, Åström oli tässä vaiheessa kolmantena. Kun tuli kansalaisten vuoro äänestää, loppuratkaisu oli täynnä dramatiikkaa, sillä kansalaiset antoivat runsaasti ääniä Nightwishin ”Sleepwalkerille”. Tämän seurauksena Nylon Beat putosi viidenneksi ja Nightwish oli kolmas Erikssonin jäädessä toiseksi. Vaikka Åström oli katsojaäänestyksessä toinen ja tuomaripisteissä kolmas, yhteispisteet riittivät nostamaan hänet voittoon. ”A Little Bit” -kappaleen sijoitus kilpailussa oli 24 kilpailijan joukossa 18. Pistemäärä oli myös 18, joista Virolta tuli 7, Alankomailta 5, Romanialta 4 ja Ruotsilta 2 pistettä.

 2001  
Suomi piti välivuotta, koska aiempien vuosien pistekeskiarvo ei oikeuttanut mukanaoloon.

 2002 
Suomen edustajaksi valittiin Laura Voutilainen kappaleella ”Addicted to You”. Vaikka hän oli median suuri suosikki, sijoitus oli kilpailun loppupäässä (20/24).

 2003  
Suomi joutui pitämään välivuotta Euroviisuista edellisvuoden huonon menestyksen takia. Tällä kertaa kysymyksessä ei kuitenkaan ollut enää huono pistekeskiarvo, vaan pelkästään edellisvuoden sijoitus. Mukaan päästäkseen Suomen olisi pitänyt olla edellisenä vuotena vähintään sijalla 18. Suomi jäi edellisvuonna kyseisestä sijasta vain 2 pisteellä.

 2004 
Suomen karsinnat voitti suurella äänivyöryllä kotimaassaan suosittu vuoden 1995 tangokuningas Jari Sillanpää kappaleella ”Takes 2 to Tango”, mutta loppukilpailussa menestys jäi heikoksi: Sillanpää jäi ensimmäistä kertaa järjestetyn semifinaalin 14:nneksi eikä päässyt kisaamaan loppukilpailuun. Lisäksi Frederik syytti Sillanpäätä ”Tuu jo tangoon” -kappaleensa plagioinnista.

 2005 
Vuonna 2005 Suomen edustajaksi valittiin useammankin kerran sekä Norjan että Suomen kansallisiin karsintoihin osallistunut melko tuntematon norjalainen Geir Rönning balladillaan ”Why?”, joka kertoo Beslanin koulukaappauksesta. Rönning jäi semifinaalin 18:nneksi eikä päässyt loppukilpailuun.

 2006 
pienoiskuva|Lordi esiintymässä vuoden 2006 kilpailussa Ateenassa.
Suomen edustajaksi melko ylivoimaisesti valittu Lordi ja kappale ”Hard Rock Hallelujah” herättivät etukäteen kohua niin Suomessa kuin maailmallakin, ja hirviöyhtyeen esiintyminen tahdottiin jopa kieltää. Kuitenkin menestys loppukilpailussa oli valtava, ja Lordi sai kansainvälisessä finaalissa sekä semifinaalissa 292 pistettä eli enemmän kuin kukaan muu aiemmin. Vuonna 2007 Serbia sai Helsingin semifinaalissa enemmän pisteitä kuin Lordi, ja finaalin ennätyksen rikkoi Norja vuonna 2009.

 2007 
Lordin edellisen vuoden voiton myötä viisut järjestettiin vuonna 2007 Helsingissä. Suomea edusti Hanna Pakarinen kappaleella ”Leave Me Alone”, joka voitti Suomen karsinnoissa erittäin niukasti Thunderstonen. Suomi sai 53 pistettä ja sijoittui sijalle 17. Suomi sai Islannilta ja Ruotsilta täydet 12 pistettä.

 2008 
pienoiskuva|oikea|Teräsbetoni esiintymässä vuoden 2008 kilpailussa Belgradissa.
Vuoden 2008 kilpailuun Belgradiin lähetettiin Teräsbetoni kappaleellaan ”Missä miehet ratsastaa”. Kappale pääsi finaaliin sijoittuen semifinaaleissa kahdeksanneksi. Finaalissa Suomi oli lopputuloksissa 25 maan joukossa 22. sijalla. Puola, Saksa ja Iso-Britannia jäivät Suomen taakse.

 2009 
Vuonna 2009 Suomen edustajaksi valittiin Waldo’s People kappaleellaan ”Lose Control”. Kisoissa Suomi pääsi semifinaalista finaaliin ammattilaisraadin äänten perusteella, mutta sijoittui finaalissa viimeiselle sijalle 22:lla pisteellä. Vuorossa oli Suomen yhdeksäs jumbosija finaalissa. Suomi on kuitenkin useana vuonna jäänyt semifinaaliin, jolloin sijoitus on ollut huonompi. Vuonna 2009 osanottajamaita oli 42, ja näistä 17 karsiutui finaalista, joten Waldo’s Peoplen kokonaissijoitus oli 25/42.

 2010 
Vuonna 2010 Suomen karsinnan voittaja oli folkduo Kuunkuiskaajat kappaleella ”Työlki ellää”. Yhtye edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa Oslossa ja kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa 25. toukokuuta. Aiemmin käytössä ollut pelkkä puhelinäänestys olisi oikeuttanut karsinnassa kuudenteen sijaan, mutta ammattilaisraatien äänet mukaan laskettuna Kuunkuiskaajat jäi yhden sijoituksen päähän loppukilpailusta. Viimeisen finaalipaikan Suomelta vei Moldova kolmella pisteellä. Kuunkuiskaajien ”Työlki ellää” -kappale oli myös historian ensimmäinen finaalin ulkopuolelle jäänyt suomenkielinen laulu, sillä sekä Jasmine että Teräsbetoni pääsivät karsinnasta läpi. Myös superfinaalin esityksiä kommentoineen Marco Bjurströmin väitetään vaikuttaneen äänestyksen lopputulokseen kritisoimalla humppayhtye Eläkeläisten esitystä.

 2011 
Vuonna 2011 Suomen edustajaksi valittiin Paradise Oskar kappaleella ”Da Da Dam”. Suomi oli semifinaalinsa kolmas 103 pisteellä, mutta finaalissa kappaleen pisteet lähes puolittuivat: 57 pisteellä irtosi sija 21. Suomi sai Norjalta täydet 12 pistettä ja Islannilta 10 pistettä.

 2012 
Vuonna 2012 Suomen edustajaksi valittiin Pernilla Karlsson, joka voitti Uuden Musiikin Kilpailun. Hän edusti Suomea ensimmäisessä semifinaalissa 22. toukokuuta 2012 kappaleella ”När jag blundar”, mutta ei päässyt finaaliin. Karlsson sai semifinaalissa 41 pistettä ja oli kahdestoista. Semifinaalipisteiden joukossa oli muun muassa täydet 12 pistettä Unkarilta, Tanskalta 8 pistettä ja Islannilta 7 pistettä.

 2013 
pienoiskuva|oikea|Krista Siegfrids ja taustalla laulanut naislaulaja suutelemassa vuoden 2013 kilpailussa.
Vuonna 2013 Suomen edustajaksi valittiin Krista Siegfrids, joka voitti Uuden Musiikin Kilpailun. Hän lauloi euroviisuissa kappaleen ”Marry Me”. Hän pääsi semifinaalista jatkoon ja sijoittui finaalissa 24:nneksi. Pisteitä tuli 13.

 2014 
Vuonna 2014 Suomen edustajaksi valittiin Uuden Musiikin Kilpailun voittanut rockyhtye Softengine kappaleella ”Something Better”. Softengine pääsi finaaliin, jossa se sijoittui yhdenneksitoista 72 pisteellä. Se on Suomen kaikkien aikojen neljänneksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään, joka oli 37 maata.

 2015 
Vuonna 2015 Suomen edustajaksi valittiin Uuden Musiikin Kilpailun voittanut punkyhtye Pertti Kurikan Nimipäivät kappaleellaan ”Aina mun pitää”. Kappale sijoittui 1. semifinaalissa viimeiselle sijalle saaden 13 pistettä, eikä selviytynyt finaaliin. Myöhemmin paljastetun äänijakauman mukaan kappale oli semifinaalissa yleisöäänten kymmenes ja tuomariäänten viimeinen.

 2016 
Vuonna 2016 Suomen edustajaksi valittiin poplaulaja Sandhja, joka voitti Uuden Musiikin Kilpailun kappaleellaan ”Sing It Away”. Kappale kilpaili Tukholmassa ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui 18 maan joukossa 15:nneksi eikä selviytynyt finaaliin.

 2017 
Vuonna 2017 Uuden Musiikin Kilpailun voitti Norma John kappaleellaan ”Blackbird”, joka näin ollen edusti Suomea Euroviisuissa Ukrainassa. Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa jossa se sai 92 pistettä (puhelinäänestäjiltä 51 ja raadeilta 41), sijoittui 12:nneksi, eikä päässyt näin finaaliin asti.

 2018 
Vuonna 2018 Suomea edusti Saara Aalto kappaleella ”Monsters”. Ensimmäisessä semifinaalissa Aalto sai 108 pistettä (puhelinäänestäjiltä 73 ja raadeilta 35), sijoittui 10. sijalle ja pääsi finaaliin. Finaalissa Suomi sijoittui 25. sijalle 46 pisteellä (23 pistettä sekä puhelin- että raatiäänestyksessä).

 2019 
Vuonna 2019 Suomea valittiin edustamaan Darude ja Sebastian Rejman kappaleella ”Look Away”. Kappale ei päässyt finaaliin asti, vaan sijoittui oman semifinaalinsa viimeiseksi sekä koko kilpailun kolmanneksi viimeiseksi, jätettyään ainoastaan Irlannin Sarah McTernanin sekä Itävallan Pændan taakseen. Kappale sai semifinaalissa vain 23 pistettä, joista kaksitoista Virolta, kaksi Islannilta ja loput Australian, Espanjan, Kreikan sekä Puolan raadeilta.

 2020 
Vuonna 2020 Suomen edustajaksi valittiin Aksel Kankaanranta kappaleellaan ”Looking Back”. Kankaanranta ei kuitenkaan päässyt edustamaan Suomea vuoden 2020 Euroviisuihin, sillä ne peruttiin koronaviruspandemian takia.

 2021 
Vuonna 2021 Suomen edustajaksi valittiin Uuden Musiikin Kilpailun voittanut rockyhtye Blind Channel kappaleellaan ”Dark Side”. Blind Channel pääsi jatkoon toisesta semifinaalista ja sijoittui siellä viidenneksi. He edustivat Suomea lauantaina 22. toukokuuta järjestetyssä finaalissa ja ylsivät kuudennelle sijalle 301 pisteellä. Se on Suomen kaikkien aikojen kolmanneksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään, joka oli 39 maata.

 2022 
Vuonna 2022 Suomen edustajaksi valittiin Uuden Musiikin Kilpailun voittanut The Rasmus kappaleellaan ”Jezebel”. Yhtye pääsi jatkoon toisesta semifinaalista sijoittuen siellä seitsemänneksi. Finaalissa Suomi sijoittui sijalle 21 saatuaan 38 pistettä.

 2023 
pienoiskuva|Käärijä esiintymässä vuoden 2023 kilpailussa Liverpoolissa. Lavalle tuodusta puulaatikosta ilmestyi ensin Käärijä ja myöhemmin esityksen aikana neljä tanssijaa.
Vuonna 2023 Suomen edustajaksi valittiin Uuden Musiikin Kilpailun voittanut Käärijä kappaleellaan ”Cha cha cha”. Häntä pidettiin kilpailun yhtenä suurimmista ennakkosuosikeista. Käärijä pääsi jatkoon ensimmäisestä semifinaalista ja esiintyi 13. toukokuuta järjestetyn finaalin ensimmäisellä puoliskolla esiintymispaikalla 13. Suomi sijoittui finaalissa toiseksi 526 pisteellä, voittaen yleisöäänestyksen 376 pisteellä. Kyseessä on Suomen kaikkien aikojen toiseksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään (37 maata) sekä kaikkien aikojen paras sijoitus suomenkielisellä kappaleella.

 2024 
pienoiskuva|”No Rules” -esityksessä lavalla oli niin kutsuttu ”farkkumuna”, jonka sisältä Windows95man ilmestyi.
Vuonna 2024 Suomen edustajaksi valittiin Uuden Musiikin Kilpailun voittanut Windows95man feat. Henri Piispanen kappaleella ”No Rules”. Suomi sijoittui finaalissa 19. sijalle saaden yhteensä 38 pistettä, joista yleisöltä 31 ja raadeilta 7. Tulos jäi selvästi finaalin aikana suoritetuista vedonlyöntiveikkauksista, joissa Suomi nousi sijalle 7.

 2025 
pienoiskuva|”Ich komme” -esityksen lopussa Erika Vikman seisoi suurella mikrofonitelineellä, joka nousi kohti kattoa. 
Suomen edustajaksi vuoden 2025 kilpailuun valittiin Uuden Musiikin Kilpailun 2025 voittanut Erika Vikman kappaleella ”Ich komme”. Vikman oli aiemmin osallistunut Uuden Musiikin Kilpailuun vuonna 2020 kappaleella ”Cicciolina” ja jäänyt toiseksi.

”Ich komme” sijoittui viisujen toisessa semifinaalissa 3. sijalle 115 pisteellä. Finaalia edeltäneissä vedonlyöntiveikkauksissa Suomi nousi sijalle 4. Helsingin Messukeskus ilmoitti olevansa valmis järjestämään vuoden 2026 Eurovision laulukilpailun, mikäli Vikman voittaisi. Messukeskuksen arvion mukaan kilpailun järjestäminen Helsingissä olisi maksanut 25–35 miljoonaa euroa. Finaalissa esitys sai lopulta 196 pistettä ja ylsi sijalle 11. Siitä tuli Suomen viisuhistorian neljänneksi paras tulos yhdessä vuoden 2014 kilpailussa mukana olleen Softenginen ”Something Better” -kappaleen kanssa.

2026
Edustaja: Linda Lampenius ja Pete Parkkonen
Kappale: Liekinheitin

 Suomen äänestyshistoria (vuodesta 1975 lähtien) 
 Suomen antamat pisteet 
Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Suomi ei osallistunut kilpailuihin vuosina 1995, 1997, 1999, 2001 ja 2003. Vuosina 2004, 2005, 2010, 2012, 2015, 2016, 2017 ja 2019 Suomi ei päässyt finaaleihin, mutta sai äänestää niissä. Vuodesta 2016 lähtien annetuissa pisteissä yhtäsuuruusmerkin vasemmalla puolella on ensin puhelinäänestyspisteet ja sitten raatipisteet, oikealla puolella on pisteet yhteensä.

 Suomen antamat pisteet 1975 lähtienMaaPisteet Ruotsi 6 – 0 4 0 0 1 3 10 8 12 5 0 0 0 0 8 0  70 8 6 7 7 12 6 7 8 5 7 X 6 12 4 101210+12=226+12=180+8=87+12=193+5=88+12=200+12=120+7=712+10=22317 Israel 3 8 0 10 12 – 6 12 7 – 0 0 7 6 5 5 6 0  0– – 10 0 5 X 5 0 X8010 X X X X30+7=70+0=07+12=190+0=00+0=0X0+0=012+0=1210+2=12178 Italia 12 6 2 0 8 2 – – 1 12 6 – 4 8 10 8 12 12  8– – – – – – – –– ––– 30 0  020+2=28+7=156+4=103+5=88+6=140+2=20+6=60+0=00+0=0177 Ranska 03 12 2 1 0 10 – 6 0 5 0 0 3 3 12 10 7  10 2 0 0 12 0 0 0 0 248 40 0 103+1=41+0=14+5=90+0=06+7=131+0=10+7=74+5=90+8=8160 Sveitsi 4 7 101 10 12  12 0 0 1 3 7 0 5 0 3 5 0  40 4 0 0 0 X 10 0 XXXX 0X X 0XXXX2+3=57+12=190+0=01+10=118+12=200+6=6159 Norja 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 4 0 5 7 0 0 0 1  120 7 2 0 – 0 12 5 X1280 X0 12 74X2+1=30+0=010+0=104+0=46+4=1012+0=121+2=30+0=0146 Viro – – – – – –  – –  – – – – – – – – – –  –0 1212 8 10 XX X X X12X 710 6 X10XX12+0=128+0=8X10+0=106+0=67+0=78+4=12142 Iso-Britannia 7 10 4 0 7 4  3 4  0 4 7 10 1 10 6 0 0 6  50 0 8 0 8 0 0 0 0 000 0 0 0 000+0=00+2=20+0=00+0=00+0=04+10=140+4=40+0=00+5=5129 Irlanti 1 0 0 3 6 8  0 0  – 7 1 8 12 2 0 4 2 10  37 10 0 1 – 0 X 4 0 XX1 104 0 XXXX0+2=2XXXX5+6=11X117 Saksa v. 1990 asti Länsi-Saksa 0 0 0 12 3 2  7 10 4 0 10 2 10 0 0 0 0 0  03 – 1 2 0 0 0 0 1 0012 010 000+0=00+0=00+1=10+0=00+0=00+0=05+0=50+3=35+1=695 Alankomaat 10 0 0 0 5 10  0 0  3 0 – 3 2 0 4 0 – 0  00 0 7 0 – 0 X X X XXX XX 8 8X0+10=100+0=02+0=25+8=130+0=00+5=5XX0+0=090 Islanti – – – – – – – – – – – 0 0 0 0 7 0 0  01 0 – 0 – 2 X X X 7105 87 5  0XXXX12+0=1212+8=200+0=0XX6+0=690 Tanska – – – 0 0 7  0 0  0 5 00 8 4 12 0 0 0  0– – – 10 0 X 2 3 X 002 05 7 6XX0+4=410+3=130+0=0XXXX0+0=088 Belgia 0 12 3 6 0 0 2 5  0 10 0 12 3 0 0 0 3 0  0– 0 0 0 0 0 X X X XX6 XX 3 X70+0=010+0=10XX0+0=00+0=00+5=5XX87 Espanja 8 0 7 7 0 0 0 6 0 0 81 0 0 8 10 4 3  100 0 0 0 0 0 0 0 0 104 030  000+0=00+0=00+0=00+0=00+0=03+0=30+0=03+1=40+0=087 Itävalta – 5 1 0 0 5  0 0 0 0 0 6 0 0 1 2 0 0  00 0 – 3 0 0 X – X ––– 1X 0 1206+4=100+0=03+7=10XXX2+2=42+0=27+12=1981 Venäjä – – – – – – – –  – – – –– – – – – –  –0 – – 5 3 4 7 12 3 100008 2  088+0=8– X4+0=41+4=5––––79 Ukraina – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– – – – – 8 0 2 6 300 00 0  2–12+0=120+0=00+0=0–10+0=1012+0=120+0=06+8=142+0=271 Kypros – – – – – –  0 8 0 0 0 0 6 – 0 6 0 8  010 6 0 0 4 7 0 X X XX0 X0 X  –01+0=10+5=51+6=70+0=00+0=0X0+1=10+0=0X69 Kreikka – 4 6 5 0 0 0 –  5 – 0 – 0 0 0 0 1 5  64 0 0 – 0 6 3 1 0 007 00 1  00X0+0=0X0+0=00+2=20+6=6X0+0=00+3=365 Australia – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– –– – – – – – – ––– –– –  –57+8=150+10=100+0=06+10=16X0+8=88+0=8XX62 Unkari – – – – – – – – –– – – – – – – – –  –12 – 0 – –– 0 – 10 X X  –120 10 500+0=04+0=48+0=8X–––––61 Luxemburg 5 0 8 0 4 3 4 7 8 0 0 4 0 12 0 0 0 0  0–– – – – – – – – – ––  –– ––––––––––0+4=40+0=059 Portugali 0 1 0 0 2 1 0 2 2 0 0 0 0 02 0 7 2  25 3 0 – – X XX X000 XX – X0–12+8=200+0=0X0+0=00+0=00+3=30+0=00+0=052 Bulgaria – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– –– – – – X X 5 XXX XX X  ––4+0=47+6=130+10=10–0+10=10X–––42 Malta 0 – – – – –  – – – – – – – – – – 0 0  06 0 5 0 2 0 8 0 X X3X X00 300+5=5XX0+1=10+1=1XXX0+7=741 Turkki 0 – –0 – 0 5 1  0 3 2 0 0 0 0 0 0 0  0– 5 0 4 0 5 0 0 4 453 X0 –  –––––––––––41 Jugoslavia  v.1992 Jugoslavian liittotasavalta 0 0 – – – – 8012 2 – 0 0 1 7 1 04  –– – – – – – – – – – – – –  –  ––––––––––––35 Kroatia – – – – – ––- – – – – – – – – – –  00 0 3 6 0 1 1 0 0 00X X X X  ––0+0=00+0=0XXXX4+0=410+10=20X35 Latvia – – – –– –  – – – – – – – – – – – –  –– – – 12  6 X  4 0 0 0 X  X XX X X62+0=2XXXXXX0+0=03+0=333 Serbia – – – –– –  – – – – – – – – – – – –  –– –  ––  –– –  –12 0X0 22 X  –00+0=0X 0+0=00+0=00+0=07+7=140+0=00+0=0X30 Tšekki –––––––––––––––––––––––––––XXX–––––X0+3=3X5+0=50+4=4X0+0=010+8=18XX30 Bosnia ja Hertsegovina –––– – – –– – – – – – – – – – –  02 1 – – 0 0 0 10 0 660 00 – ––X––––––––25 Liettua – – –– – – – – – –– – – – – – – –  –0 – – – 0 X X 8 0 X0X 00 0  X00+6=6X 0+0=0X5+3=82+0=20+0=00+0=01+0=125 Moldova – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– – – – – – 0 0 2 X00 00 0  XXX5+3=80+0=0X2+0=25+0=53+0=3X–20 Slovenia – – – – – – – – – – – – – – – – – –  0– 0 4 – 0 X X X 0 XXX 0X X 01XX0+0=01+6=7XX7+0=70+0=0X19 Monaco 2 2 5 8 0 –  – –  – – – – – – – – – –  –– – – – – X X X – –––  –– –  –––––––––––17 Albania – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 3 0 X X 000 X6 X  X0XX0+0=00+0=00+0=0X0+0=0X4+0=413 Puola – – – – – –  – – – –– – – – – – – –  –8 0 0 – – 0 X X X 0XX X– – 005+0=50+0=0XXX0+0=00+0=0X0+0=013 Azerbaidžan – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– – – – – – – – –0 2 0 50 0 000+0=00+0=0X0+2=20+0=00+3=3XXX12 Serbia ja Montenegro – – – – – – – – – – – –– – – – – –  –– – – – – 10 0 – – ––– – – –– ––––––––––10 Romania – – – – ––  – – – –– –– – – – – –  –0 –0 0 0 0 0 6 0 000 00 0 00– 3+0=3XXX0+0=0X––9 Pohjois-Makedoniav. 2018 asti Makedonia – – – –– –  – – – – – – – – – – – –  –– – 0 0 1 0 0 0 0 XXX X0X XXXXX0+7=7XX–––8 Georgia – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– – – – – – – – 70 – 0 0X 0  X00+0=0XXXXXX0+0=0X7 Armenia – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– – – – – – – 0 00 1 0 X– 0  400+0=00+0=0XX–0+1=10+0=00+0=00+0=06Lähteet                                                                          X = maa ei selviytynyt finaaliin, – = maa ei osallistunut kilpailuun

 Suomen saamat pisteet 
Mukaan on laskettu ainoastaan Suomen finaalissa saadut pisteet. Suomi ei osallistunut kilpailuihin vuosina 1995, 1997, 1999, 2001 ja 2003. Vuosina 2004, 2005, 2010, 2012, 2015, 2016, 2017 ja 2019 Suomi ei selviytynyt finaaleihin. Vuodesta 2004 lähtien myös semifinaaleissa karsiutuneet maat ovat voineet äänestää finaalissa. Vuodesta 2016 lähtien annetuissa pisteissä yhtäsuuruusmerkin vasemmalla puolella on ensin puhelinäänestyspisteet ja sitten raatipisteet, oikealla puolella on pisteet yhteensä.

 Suomen saamat pisteet 1975 lähtienMaa                         Pisteet Ruotsi 3– 2 0 0 0 6 0 0 7 10 0 3 0 4 0 0 0 0 0 0 10 2 10 12 12 7 4 7066+3=912+0=127+0=712+12=245+0=510+6=16178 Viro  – – – – – – – – – – – – – – – – – – –  00 10 7 5 12 6 10 470610+2=1212+7=198+5=1312+10=228+0=810+10=20161 Norja  10 4 8 2 0 5 0 0 2 5 0 0 10 0 0 0 0 0  00 2 1 0 – 12 4 4 0 12070+0=06+0=60+0=012+12=241+0=16+8=14133 Islanti  – – – – – – – –– – – 6 0 0 0 5 1 0  50 7 – 0 – 12 12 7 8 10053+0=312+5=170+0=012+10=221+0=15+1=6127 Irlanti  5 5 12 0 0 0 5 0– 0 6 0 0 0 8 0 4 0  00 0 0 0 – 10 0 0 0 3 0 00+0=05+0=50+0=012+8=203+0=35+4=995 Israel  8 6 7 0 0 – 2 0 7 – 1 0 0 3 10 3 0 1  0– – 0 0 0 7 0 0 0 04 00+6=64+0=40+0=012+8=200+0=01+0=190 Tanska  – – – 0 0 0 0 0 0 6 0 0 0 0 0 0 0 0  0– – – 0 3 12 4 0 0 5240+0=07+8=150+0=012+8=202+0=25+6=1184 Iso-Britannia  4 2 0 0 0 0 0 06 0 7 0 0 0 0 0 0 0  00 0 0 0 0 12 0 0 0 0060+4=47+4=110+0=012+0=123+0=34+5=976 Kreikka  – 0 2 0 7 0 0 –  8  – 10 – 1 0 0 0 1 0  810 0 0 – 0 12 0 0 0 0000+0=06+0=60+0=010+0=100+0=00+0=075 Saksa v. 1990 asti Länsi-Saksa  12 6 0 0 5 0 0 0 7 1 0 3 1 0 0 0 0 0  00 – 0 0 0 10 1 0 0 2140+0=08+0=80+0=012+0=120+0=00+0=073 Alankomaat 0 1 4 0 0 0 5 0 0 0 – 1 8 0 6 0 – 0  00 0 0 5 – 7 0 0 0 0020+0=04+0=40+0=012+10=220+0=06+0=671 Sveitsi  12 0 5 0 8 0  5 0 4 0 2 0 0 0 0 0 0 0  00 0 0 0 0 8 1 0 0 5040+0=04+1=50+0=08+0=80+0=00+3=370 Itävalta – 7 6 0 0 0 0 0 2 5 0 0 0 0 3 0 0 0  00 0 – 0 0 – 0 – – 0040+0=04+1=50+0=012+8=200+0=02+12=1466 Espanja  1 6 0 0 0 0 2 0 0 1 6 0 2 0 7 0 0 0  00 0 0 0 0 10 0 0 0 0000+0=02+0=20+0=012+1=130+0=06+0=656 Belgia 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 8 0 0 0 0 0 0  0– 0 0 0 0 8 0 0 0 0030+0=06+8=140+0=012+5=170+0=00+4=454 Ranska  0 0 4 0 5 1 1 – 1 5 0 0 0 0 10 0 0 0  00 0 0 0 0 8 0 0 0 0300+0=01+0=10+0=06+8=140+0=00+0=053 Latvia – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– – – 0 08 01 0 0030+0=08+4=121+0=112+0=121+0=13+10=1351 Malta 0 – – – – – – – – – – – – – – – 0 0  20 0 0 0 0 7 0 0 3 0000+0=07+2=91+0=18+8=160+0=07+6=1351 Serbia – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 0 0 0 0 0 – 0+0=07+10=170+6=612+7=190+0=06+0=648 Italia 0 0 0 0 7 0 – –  0 0 7 – 0 0 0 0 0 0  0– – – – – – – – – 0060+0=08+10=180+1=16+0=60+0=00+1=146 Australia –––––––––––––––––––––––––––––––4+0=43+0=30+0=012+5=174+3=710+2=1243 Puola – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –0 0 0 – – 12 0 2 0 5–30+0=06+2=80+0=010+0=101+0=11+0=142 Kroatia – – – – – – – – – – – – – – – – – –  00 0 0 0 0 10 0 0 0 0 0 – 0+0=06+0=60+0=010+7=170+0=07+0=740 Kypros  – – – – – – 0 0 0 4 6 3 0 – 3 0 0 0  00 0 0 025 0 0 0 00–0+0=04+3=70+0=07+3=100+0=00+0=040 Liettua – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –0 – – – 0 10 50 0 1000+0=07+0=70+0=012+3=150+0=00+0=038 Turkki 0 – – 0 – 0 0 0 3 6 3 1 0 0 10 0 0 0  3– 0 0 0 0 7 0 0 0 0––––––––33 Romania – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –0 – 0 4 0 4 0 0 0 0000+0=06+8=140+0=010+0=10––32 Ukraina  – – – – – – – – – – – – – – – – ––  –– – – – – 7 0 0 0 0000+0=08+0=84+0=410+0=102+0=20+0=031 Portugali 0 0 0 0 0 0    1 0 0 3 0 0 4 0 1 0 0 0  00 0 0 – – 6 0 0 0 0–00+0=05+0=50+0=010+0=100+0=00+0=030 San Marino  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  0  –  0  3 30+0=04+1=50+0=012+0=120+4=40+0=027 Tšekki –––––––––––––––––––––––––XXX–––0+3=34+1=51+0=110+5=150+0=03+0=327 Slovenia – – – – – – – – – – – – – – – – – –  0– 0 0 – 0 8 0 0 0 0000+0=04+4=80+0=010+0=100+0=00+0=026 Armenia – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 0 0 0 0 0 0 0 0+0=0–0+0=06+8=140+0=01+10=1125 Jugoslavia  v.1992 Jugoslavian liittotasavalta 5 0  –  – – –000 3 – 0 1 0 10 0 03  –– – – – – – – – –  –––––––––22 Andorra – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– – – – – 10 7 4 0 –––––––––21 Azerbaidžan – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 0 0 0 0 0 0+0=05+0=50+0=08+3=110+0=05+0=521 Luxemburg 6 0 0 0 6 0    0 0 1 0 0 0 2 0 4 0 0 0  2– – – – – – – – ––––––––0+0=00+0=021 Moldova – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– – – – – 6 0 0 0  0  0 00+0=05+0=50+0=07+0=70+0=0–18 Bulgaria – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 0 5 0 0 3 0000+0=08+1=90+0=0–––17 Venäjä – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –0 – – 0 0 8 0 0 0 0000+0=08+0=8––––16 Monaco 8 7 0 0 0 – – – – – – – – – – – – –  –– – – – – 0 – – – –––––––––15 Muu maailma – – – – – – – – – – – – – – – – – –  –– – – –– – – – – ––––––100515 Pohjois-Makedoniav. 2018 asti Makedonia – – – – – –  – – – – – – – – – – – –  –– – 1 0 1 6 0 00 0000+5=52+0=20+0=0–––15 Albania – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 0 0 0 0 0 0 0 0+0=03+3=62+0=26+0=60+0=00+0=014 Bosnia ja Hertsegovina – – – – – – – – – – – – – – – – – –  01 0 0 – 3 7 0 0 0 0––––––––11 Georgia – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 0 0 0 0 0 0 0+0=00+0=02+0=28+1=90+0=00+0=011 Valko-Venäjä – – – – – – – – – – – – – – – – ––  ––– – – – 7 1 0 0 0000+0=0–––––8 Serbia ja Montenegro – – – – – – – ––– – – – – – – – –  –– – – – – 7 – – – – ––––––––7 Unkari – – – – – – – – – – – – – – – – – –  00 – 0 –– – 0 0 0 0060+0=0–––––6Lähteet                                                                 – = maa ei osallistunut kilpailuun

 Kapellimestarit 
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä. Suomen kapellimestarina toimivat George de Godzinsky, Ossi Runne, Henrik Otto Donner sekä Olli Ahvenlahti. 

Suomen kapellimestarit1961–1998 Vuosi Nimi 1961George de Godzinsky 1962  1963 1964 1965 1966Ossi Runne 1967 1968 1969 1971 1972 1973	 1974 1975 1976 1977 1978 1979	 1980 1981 Henrik Otto Donner 1982Ossi Runne 1983 1984 1985 1986	 1987 1988 1989	 1990Olli Ahvenlahti 1991 1992	 1993	 1994 1996	 1998
Lähde:

 Kommentaattorit 
 Televisio 
Historian kuluessa Yleisradion kommentaattoreina ovat toimineet useat kokeneet radio- ja televisiojuontajat, kuten Erkki Toivanen, Heikki Harma, Maria Guzenina, Aarre Elo, Vesa Nuotio ja Erkki Pohjanheimo. Jaana Pelkonen toimi selostajana vuodesta 2005 vuoteen 2010. Vuonna 2011 hänet korvasi Tarja Närhi, joka juonsi yhdessä Asko Murtomäen kanssa. Vuosina 2014 ja 2015 televisiossa ja radiossa käytettiin samaa juontoparia. Vuosina 1960, 2013, 2015 ja 2025 suomenkielinen selostus tehtiin kilpailupaikan sijasta Yleisradion studioilta Pasilasta. Euroviisulähetykset (mukaan lukien Suomen karsinnat) on näyttänyt Suomessa vuosina 1960–2001 ja vuodesta 2021 eteenpäin Yle TV1 ja vuosina 2002–2019 Yle TV2, tosin vuoden 2017 ensimmäinen semifinaali tuli jalkapallo-ottelun takia poikkeuksellisesti TV1:n puolelta. Uuden Musiikin Kilpailu lähetettiin vuosina 2012–2019 Yle TV2:lla ja vuodesta 2020 alkaen Yle TV1:llä. Vuoden 2018 Uuden Musiikin Kilpailu nähtiin TV1:n puolella.

 Vuosi/vuodet Kommentoijat 1960–1969 Aarno Walli 1970 Ei lähetetty Suomessa 1971–1972 Heikki Seppälä 1973 Erkki Pohjanheimo 1974 Matti Paalosmaa 1975 Heikki Seppälä 1976 Vesa Nuotio 1977–1978 Erkki Toivanen 1979 Anja-Maija Leppänen 1980 Heikki HarmaAarre Elo 1981 Ossi Runne 1982 Erkki Toivanen 1983 Erkki Pohjanheimo 1984 Heikki Seppälä 1985–1986 Heikki HarmaKari Lumikero 1987 Erkki Toivanen 1988 Erkki Pohjanheimo 1989 Heikki Harma 1990 Erkki PohjanheimoOssi Runne 1991 Erkki Pohjanheimo 1992 Erkki PohjanheimoKati Bergman 1993–1994 Erkki PohjanheimoKirsi-Maria Niemi 1995 Erkki PohjanheimoOlli Ahvenlahti 1996 Erkki PohjanheimoSanna Kojo  1997 Aki SirkesaloOlli Ahvenlahti 1998 Maria GuzeninaSami Aaltonen 1999–2000 Jani Juntunen 2001 Jani JuntunenAsko Murtomäki 2002–2003 Maria GuzeninaAsko Murtomäki 2004 Markus KajoAsko Murtomäki 2005–2006 Jaana PelkonenHeikki PaasonenAsko Murtomäki 2007 Heikki PaasonenEllen JokikunnasAsko Murtomäki 2008–2009 Jaana PelkonenMikko PeltolaAsko Murtomäki 2010 Jaana PelkonenAsko Murtomäki 2011 Tarja NärhiAsko Murtomäki 2012 Tarja Närhi Tobias Larsson 2013 Juuso Mäkilähde Aino Töllinen 2014 Jorma Hietamäki Sanna Pirkkalainen 2015 Aino Töllinen Cristal Snow 2016–2018 Mikko Silvennoinen 2019 Mikko SilvennoinenKrista Siegfrids 2020 Kilpailu peruttiin 2021–2022 Mikko Silvennoinen2023Mikko Silvennoinen Katri Norrlin (2. semifinaali)2024Mikko Silvennoinen2025Mikko Silvennoinen

Ruotsinkieliset kommentaattorit
 Vuosi/vuodet Kommentoijat 2002–2008 Thomas Lundin 2009–2010 Tobias Larsson 2011–  Eva FrantzJohan Lindroos

 Radio 
Vuodesta 1960 vuoteen 1969 radiossa ja televisiossa oli sama kommentaattori, Aarno Walli. Vuodesta 1971 alkaen lukuun ottamatta vuotta 1974 radiossa on ollut televisiosta oma erillinen selostuksensa. Vuonna 1970 Suomi ja Yleisradio eivät osallistuneet Eurovision laulukilpailuun eikä kilpailua lähetetty Suomen televisiossa ja radiossa. Vuosina 2014 ja 2015 televisiossa ja radiossa käytettiin samaa juontoparia.
 Vuosi/vuodet Kommentoijat 1971–1972 Poppe Berg 1973 tuntematon 1974 Matti Paalosmaa 1975 Erkki Melakoski 1976–1981 tuntematon 1982–1985 Jake Nyman 1986 Heimo Holopainen ja Erkki Vihtonen 1987–1988 tuntematon 1989–1991 Jake Nyman ja Kati Bergman 1992 Heimo Holopainen 1993 Sanna Kojo ja Outi Popp 1994–1996 Aki Sirkesalo ja Kati Bergman 1997 Marko Miettinen ja Kati Bergman 1998–1999 Aki Sirkesalo ja Kati Bergman 2000–2003 Iris Mattila  ja Tarja Närhi 2004–2013 Sanna Kojo ja Jorma Hietamäki 2014 Jorma Hietamäki ja Sanna Pirkkalainen 2015 Aino Töllinen ja Cristal Snow 2016–2017 Jorma Hietamäki ja Sanna Pirkkalainen 2018 Anna Keränen 2019Sanna Pirkkalainen ja Toni Laaksonen (Semifinaalit)Sanna Pirkkalainen ja Sami Sykkö (Finaali) 2021Sanna Pirkkalainen ja Toni Laaksonen

 Pisteidenlukijat 
Suomi on pääosin ilmoittanut pisteensä englanniksi, paitsi vuosina 1961, 1962 ja 1978 ne ilmoitettiin ranskaksi.
 1961–1969: Poppe Berg
 1971 (Suomen tuomarit Dublinissa): Vieno Kekkonen, Markku Veijalainen
 1972 (Suomen tuomarit Edinburghissa): Åke Granholm, Marita Merikoski
 1973 (Suomen tuomarit Luxemburgissa): Kristiina Kauhtio, Heikki Sarmanto
 1974: Aarre Elo
 1975: Kaarina Pönniö
 1976: Erkki Vihtonen
 1977–1980: Kaarina Pönniö
 1981: Annemi Genetz
 1982–1984: Solveig Herlin
 1985: Annemi Genetz
 1986–1990: Solveig Herlin
 1991: Heidi Kokki
 1992–1994: Solveig Herlin
 1996: Solveig Herlin
 1998: Marjo Wilska
 2000: Pia Mäkinen
 2002: Marion Rung
 2004: Anna Stenlund
 2005: Jari Sillanpää
 2006: Nina Tapio
 2007: Laura Voutilainen
 2008: Mikko Leppilampi
 2009: Jari Sillanpää
 2010: Johanna Pirttilahti
 2011: Susan Aho
 2012: Mr. Lordi
 2013: Kristiina Wheeler
 2014: Redrama
 2015: Krista Siegfrids
 2016: Jussi-Pekka Rantanen
 2017: Jenni Vartiainen
 2018: ABREU
 2019: Christoffer Strandberg
 2021: Katri Norrlin
 2022: Aksel Kankaanranta
 2023: Bess
 2024: Toni Laaksonen (Alun perin Käärijän piti kertoa pisteet, mutta hän kieltäytyi ennen lähetystä)
 2025: Jasmin Beloued

 Katso myös 
Luettelo Suomen euroviisuedustajista
12px|Portal Eurovision laulukilpailun teemasivu

 Huomautukset 

 Lähteet 

 Viitteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla  
 Yleisradion luettelo Suomen osallistumiskerroista 
 Suomen äänestyshistoria 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit