Halssila

Halssila on Jyväskylän kaupunginosa ja tilastoalue Jyväsjärven koillispäässä. Jyväskylän keskustaan on Halssilasta matkaa kolme kilometriä. Halssilan asuinrakennuskanta on pääosin omakotitaloja ja rivitaloja, mutta kerrostaloja on esimerkiksi Kivistön ja Aittorinteen alueilla. Joulukuussa 2022 alueen väkiluku oli 6 308.Jyväskylä suuralueittain. Jyväskylän kaupunki, 2023. Viitattu 18.7.2023.  

Suurin osa Halssilan asuinalueista sijaitsee Vaajakoskentien varrella, Aittovuoren ja Vaajakosken moottoritien välissä. Sen sijaan Rauhalahden aluetta ei ole rakennettu suoraan kiinni muuhun Halssilaan, vaan se sijaitsee erottuvasti Vaajakosken moottoritien eteläpuolella.Jyväskylän karttapalvelu .

Halssila tunnettiin työläiskaupunginosana 1960-luvulle asti, mutta sen jälkeen alueen kasvun ja työelämän muuttumisen myötä sekä vanhan työväenliikkeen toiminnan hälvetessä kaupunginosan väestörakenne on monipuolistunut ja identiteetti muuttunut.

 Palveluja ja toimintaa 
pienoiskuva|Halssilan K-Market vuonna 2017.
Alueella on muun muassa alakoulu, ravintola, K-Market, leikkipuisto, päiväkoti ja kirjasto. Halssilassa sijaitsee myös Tanssitalo Kivistö. 

Kaupunginosan eteläosassa Rauhalahden pienalueella sijaitsee puutarha- ja matkailukeskus Viherlandia.

Kaupunginosassa toimii vuonna 1991 perustettu Halssilan asukasyhdistys ry. Asukasyhdistys on muun muassa julkaissut Halssilan historiasta kertovan kirjan Nakertaen XVI kaupunginosa: Tuohimutkan-Kivistön-Halssilan historia (2001). Äijälänrannan omakotitalojen asukkaille on erillinen asukasyhdistys.

 Historiaa 
Alue kehittyi 1900-luvun alkupuolella teollistumisen myötä. Vanhimmat säilyneet rakennukset ovat 1920- ja 1930-luvulta. Alueen kasvu liittyi läheisesti paikallisten tehtaiden kuten Kankaan paperitehtaan ja Tourulassa sijaitsevan Valtion Kivääritehtaan toimintaan: työntekijöille tarvittiin lisää asuntoja. Halssila liitettiin osaksi Jyväskylää vuonna 1941.
pienoiskuva|Vanha puutalo Halssilassa.
Alkuperäinen Halssilan asutus koostui mökkimäisistä pienistä omakotitaloista sekä jonkin verran puisista kaksikerroksisista taloista. Niitä on purettu paljon pois. Tilalle on rakennettu puisia rivitaloja ja matalia puukerrostaloja sekä omakotitaloja. Puukaupunkiosan luonne on näin säilynyt. Vanhimmat talot ovat nykyään suojelukohteita.

1960-luvulla Halssilasta oli kehittynyt omavarainen, keskeiset palvelut tarjoava kaupunginosa. Alueella oli muun muassa kauppa, posti, koulu, kirjasto ja kirkko.Marja Kokko: Jyväskylän kaupungin historia 

Aittorinteen kerrostalolähiö rakennettiin pääosin vuosien 1967–1972 aikana. Myös 1970-luvulla rakennetun Kivistön asuma-alueen rakennuskanta koostui enimmäkseen kerrostaloista.Jyväskylän karttapalvelu: Rakennustiedot.  Halssilanrinteelle rakennettiin rivitaloja 1970- ja 1980-luvuilla.

1970-luvun puolivälissä Halssilaan valmistui kaupunginosan halki kulkeva Vaajakosken moottoritie.

Rauhalahteen rakennettiin vuonna 1986 valmistunut turvevoimalaitos. Sen tieltä hävitettiin paikalla sijainnut Ukkolan ja Akkalan omakotitaloalue. 

Halssilanmäen asuinalueen ensimmäiset talot valmistuivat vuonna 2009, ja sinne on 2010-luvulla rakennettu paljon pien- ja rivitaloasutusta. Vaajakosken moottoritien eteläpuolelle Rauhalahden pienalueelle rakennettiin Äijälänrannan asuinalue 2010-luvulla. Alueelle rakennettiin myös tornitaloja, joista ensimmäisenä valmistui 13-kerroksinen Maailmanpylväs.

 Tunnettuja Halssilassa asuneita 

 Sofi Oksanen, kirjailija
 Erkki Pajala, näyttelijä
Keijo Siekkinen, kirjailijaJuha Sirkka: Aktivismia! . Suur-Halssila. 2010.
 Sami Vatanen, jääkiekkoilija

 Kuvia 

 Katso myös 
 Aittorinne
 Kivistö
 Tuohimutka
 Maailmanpylväs (rakennus)

Lähteet
 Keski-Suomen museo: Halssilan alue 

 Viitteet 

Aiheesta muualla

 Halssilan palvelut 

Luokka:Jyväskylän kaupunginosat
Luokka:Halssila (suuralue)