Ammattioppilaitos

Ammattioppilaitos (kansanomaisesti ammattiopisto, ammattikoulu ja amis) on toisen asteen oppilaitos. Ammattioppilaitokset tarjoavat ammatillista peruskoulutusta ja ammatillista lisäkoulutusta. Oppilaitosmuotoisen ammatillisen peruskoulutuksen kesto on yleensä noin kolme vuotta.

Ammatilliset tutkinnot tuottavat yleisen jatko-opintokelpoisuuden ja tutkinnon suorittanut on hakukelpoinen ammattikorkeakouluihin sekä usein myös yliopistoihin. Ammatillisen perustutkinnon voi suorittaa oppilaitosmuotoisena, oppisopimuskoulutuksessa tai näyttötutkintona. Ammatti- ja erikoisammattitutkinnot suoritetaan näyttötutkintoina. Näyttötutkintoon valmistava koulutus voi tapahtua ammattioppilaitoksessa tai oppisopimuskoulutuksena.

Ammattiopistossa ammatillisen perustutkinnon opiskeluun kuuluu sekä teoriaa että käytäntöä. Teoreettiset opinnot jaottuvat pitkin opiskeluaikaa ja ne painottuvat alalle olennaisiin tietoihin. Esimerkiksi kielissä opiskellaan oman alan sanastoa. Kolmen vuoden opiskeluaikaan sisältyy noin viisi kuukautta työssäoppimista alaan liittyvissä työtehtävissä.

 Koulutusalat 
Ammattiopistot tarjoavat toisen asteen ammatilliseen perustutkintoon johtavia koulutuslinjoja, jotka voidaan jakaa pääaloihin. Seuraavassa luettelossa on mainittu pääala ja kullekin alalle tyypillisiä perustutkintoja sekä tutkintonimike.

Humanistinen ja kasvatusala
tyypillinen tutkinto: lastenohjaaja, nuoriso- ja yhteisöohjaaja
Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala
tyypillinen tutkinto: merkonomi, datanomi
Alan kouluja kutsutaan usein kauppaoppilaitoksiksi.
Kulttuuriala
tyypillinen tutkinto: media-assistentti, artesaani
Tekniikan ja liikenteen ala
tyypillinen tutkinto: automekaanikko, sähköasentaja, puuseppä, maanmittaaja, kiinteistönhoitaja
Luonnonvara- ja ympäristöala
tyypillisiä tutkintoja: kalastaja, metsuri
Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala
tyypillisiä tutkintoja: parturi-kampaaja, kosmetologi, lähihoitaja
Matkailu-, ravitsemis- ja talousala
tyypillisiä tutkintoja: suurtalouskokki, tarjoilija, toimitilahuoltaja, matkailuvirkailija, matkapalvelujen tuottaja ja matka-asiantuntija

Jokainen näistä pääaloista jakautuu alajaotuksiin, joihin kuuluvilla perustutkinnoilla on useita suuntautumisvaihtoehtoja oppilaitoksesta riippuen. Esimerkiksi sähköala on tekniikan ja liikenteen alan alajaotus, ja sillä voi erikoistua muun muassa tietotekniikkaan, elektroniikkaan, automaatiotekniikkaan tai sähkövoimatekniikkaan.

 Ammatillinen koulutus Suomessa 
pienoiskuva|Ammattioppilaitos Lappajärvellä.

Valtaosa Suomen ammattioppilaitoksista on julkisia oppilaitoksia, jotka toimivat opetusministeriön alaisuudessa. Ammatillisena peruskoulutuksena suoritettava ammatillinen perustutkinto (180 osaamispistettä) jakaantuu osiin seuraavalla tavalla:
 ammatillisiin tutkinnon osiin (135 osp, joista 15 voi olla vapaasti valittavia tutkinnon osia)
 yhteisiin tutkinnon osiin (35 osp, pakollisia tutkinnon osia 19 osp ja valinnaisia 16 osp)
 vapaasti valittaviin tutkinnon osiin (10 osp)
 tutkintoa yksilöllisesti laajentaviin tutkinnon osiin
Perustutkinnossa voi olla useampia osaamisaloja. Eri osaamisalat valmistavat eri ammattinimikkeisiin tai suuntaavat erikoistumaan tiettyyn osa-alueeseen yhden ammattinimikkeen sisällä. Osaamisala valitaan ensimmäisen opintovuoden aikana tai jo koulutukseen hakemisen yhteydessä. 

Osassa ammattiopistoista voi suorittaa perustutkinnon yhteydessä myös ylioppilastutkinnon niin sanottuna kaksoistutkintona, jolloin opiskelu kestää yleensä 3–4 vuotta. Tällöin osa opinnoista korvataan lukion oppimäärään sisältyvillä kursseilla.

 Katso myös 
 Ammatillinen erityisopetus
 Ammattikasvatus
 Ammatilliset tutkinnot

Lähteet

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit