Porvoonjoki

Porvoonjoki () on Porvoonjoen vesistön pääjoki, jonka alkulähteet sijaitsevat Salpausselän etelärinteillä Kärkölässä, Hollolassa ja Lahdessa. Yläjuoksulla jokea kutsutaan nimellä Luhdanjoki. Se virtaa Orimattilan, Pukkilan, Askolan ja Porvoon kautta Suomenlahteen. Porvoonjoen viljelymaisema ikivanhoine asutuksineen, kylineen ja kartanoineen yhdessä vanhan Porvoon kanssa on kansallismaisema.

 Nimi 
Nimi Porvoonjoki on johdos suistossa sijaitsevasta kaupungista Porvoo, joka on suomenkieleen otettu äänteellinen mukaelma ruotsinkielisestä nimestä Borgå. Ruotsinkielisessä nimessä esiintyvät sanat borg () ja å (joki). Ennen ruotsinkielisen asutuksen saapumista seudulle noin 1200-luvulla, oli seudun pohjoisosissa hämäläisasutusta. Ennen sitä on Porvoon seutu ollut hämäläisten nautinta-aluetta, jossa on metsästetty ja käyty kalastamassa merellä. On harjoitettu myös kaupankäyntiä Itämerellä liikennöivien kauppiaiden kanssa. Tuolloin on joella ollut suomenkielinen nimi, joka on ehtinyt jo unohtua. Jalmari Jaakkolan on monipuolisesti puolustanut nimeä ”Kukinjoki” viitaten paikallisnimistössä esiintyviin nimen erilaisiin variantteihin. Kukin-osio tulisi saksalaiskauppiaista, jotka majoittuivat Sakalassa ja käyttivät koggeja. Novgorodin kronikassa kerrotussa sotaretkessä (noin 1300-luku) esiintyy nimi ”Kupetskaja reka” (Купецкая река, ), jonka useat tutkijat ovat liittäneet Porvoonjokeen.

Porvoonjoella on yläjuoksulla rinnakkaisnimi Luhdanjoki, jota ainakin paikalliset käyttävät. Vesistöviranomaisen tulkinta Luhdanjoen alkamiskohdasta voisi liittyä Luhdanjoen valuma-alueen laskukohtaan Kukonkoskelle. Paikalliset ovat sijoittaneet nimen vaihtumisen Okeroisten eteläpuolelle, missä joki siirtyy Orimattilasta Lahden puolelle. Rajalle ulottuu etelässä sijaitseva luhtamaisen ilmeen saanut joen tulvatasanko. Ylintä osuutta kutsutaan omalla nimellään Äväntjoki.

 Historia 
Porvoonjoen varrelta on löytynyt 170 kivikautista asuinpaikkaa Suomen vanhimmalta kivikaudelta.http://kulttuuriportaali.porvoo.net/ABC-kirja-verkko-low.pdf  Itä-Uudenmaan kulttuuriohjelma] s. 4Lahti, Porvoonjoen kulttuuripolku Muinaispolut Maamme vanhinta asuttua seutua  Orimattila Porvoonjoen viljelymaisema ikivanhoine asutuksineen, kylineen ja kartanoineen yhdessä vanhan Porvoon kanssa on yksi Suomen 27 kansallismaisemasta.Kansallismaisema Ympäristö 

 Hydrologia 
Joen kokonaispituus on 143 kilometriä ja sen kattama vesistöalue on 1 237 km² pinta-alaltaan, mistä vain 1,34 % on järviä. Vähäisin todettu virtaama on vesikuutiometri sekunnissa ja suurin 200 m³ sekunnissa. Joen Lahdessa sijaitsevan alkupään ja Porvoossa sijaitsevan suun korkeusero on 68 metriä, jolloin keskimääräiseksi putoukseksi muodostuu 0,7 metriä kilometrin matkalla.Porvoonjoki Ympäristöhallinto 

 Veden laatu, ympäristönormit 
Porvoonjoki on luontaisesti samea, koska siinä on savea. Jokea kuormittavat etenkin maatalous ja asutuksen jätevedet.Porvoonjoki Veden laatu Hämeen Ympäristökeskus  Maatalouden päästöjä on pyritty rajoittamaan suojavyöhykkeillä.Suojavyöhykkeiden yleissuunnitelma Porvoonjoen valuma-alueella Porvoossa Ympäristö 2001 

Joelle on pyritty asettamaan tiukkoja ympäristönormeja, mutta kunnalliset jätevedet kuormittavat jokea. Lahti käyttää Porvoonjokea pääasiallisena jätevesiviemärinään. Etenkin kalojen lisääntymiskyky on uhattuna lääkejäämien takia. Joen virkistyskäyttö on hankalaa suuren suolistoperäisten bakteerien määrän takia. Joen tila on vähitellen elpymässä hyväksi.

Joen ekologista tilaa valvoo Hämeen ympäristökeskus Orimattilaan saakka ja Askolasta alkaen Uudenmaan ympäristökeskus. Porvoonjokeen virtaavat fosforipäästöt Lahdesta ovat vähentyneet kolmasosaan 20 vuoden kuluessa. Joessa ei ole virallisia uimarantoja. Lahden ja Orimattilan välillä jokivettä ei juoteta karjalle, koska siinä on niin paljon suolistobakteereita.Kariniemen ja Ali-Juhakkalan jätevedenpuhdistamoiden ympäristölupahakemus, Lahti AVI 2011  Tulokaslajit, kuten limaskat, ovat ryöpsähtäneet toisinaan massaesiintymiksi.Maari, Porvoon vesikasvieldorado Luonnontieteellinen keskusmuseo 

 PFAS-kemikaalit 
PFAS-kemikaalien pitoisuus Porvoonjoessa on korkea. Porvoonjoesta pyydettyjen kalojen PFAS-pitoisuudet ylittivät EU:n asettamat ympäristönlaatunormit vuonna 2011 tehdyssä tutkimuksessa. Myrkkyjen määrä kaloissa ei ole laskenut vuodesta 2016 vuoteen 2023. Vuonna 1989 Nesteen jalostamolla Kilpilahdessa paloi säiliöllinen isoheksaania, jota käytetään bensiinin valmistuksessa. Palon sammuttamiseen käytettiin kaikki Suomen varastoissa olleet sammutusvaahdot, ja kun ne loppuivat, lisää hankittiin Belgiasta ja Ruotsista. Sammutusvaahtojen sisältämät PFAS-kemikaalit päätyivät ympäristöön ja vaikuttavat edelleen Porvoon rannikolla kalojen PFAS-pitoisuuksiin. 

 Joen virkistyskäyttö 
Porvoonjokeen on kohdistunut myös melko paljon vapaamuotoista yhdistystoimintaa, esimerkiksi Itä-Uudenmaan vesi- ja ilmastonsuojeluyhdistys.http://www.ess.fi/?article=4 Lahden kaupunki on osana viheralueidensa kunnostamista tehnyt Ali-Juhakkalan ja Miekkiön välille melojille sopivaa jokiuomaa.Porvoonjoki Lahdessa virkistyskäyttöön Etelä-Suomen Sanomat 2008

Joelle on tehty melontareitti rantautumispaikkoineen.Porvoonjoen melontareitti Itä-Uudenmaan ja Porvoonjoen vesien- ja ilmansuojeluyhdistys r.y. 

Joen varrella ei harrasteta ammattikalastusta, ja virkistyskalastus on vähäistä. Ruokakalaa saalisti vuoden 2005 kyselyn mukaan 46 perhettä. Virkistyskalastusta halutaan kuitenkin lisätä rakentamalla kalaportaita ja parantamalla veden laatua. Joessa on tavattu kirjolohta, harjusta, haukea, salakkaa, turpaa, särkeä, kivennuoliaista, ahventa, kiiskeä, puronieriää, lohta/taimenta, pasuria ja madetta. Ravut kuolivat rapuruttoon 1950-luvulla.

Pukkilassa ja Kerkkoossa on yhteisalueiden ja kylätoimikuntien ylläpitämiä uimarantoja.

Porvoonjoen suisto on Natura 2000 -aluetta.Komission päätös, tehty 13 päivänä tammikuuta 2005 Eurlex

 Kosket, padot ja voimalaitokset 

Pääuomassa sijaitsee lukuisia koskia, joista on koottu oma artikkeli yllä. Niistä merkittävimpiä ovat alla luetellut kosket:
 Strömsberginkoski Porvoossa, jossa toimii Strömsbergin vesivoimalaitos.
 Vakkolankoski Askolassa, jossa toimii Vakkolan vesivoimalaitos.
 Naarkoski Pukkilassa, jossa toimii Naarkosken voimalaitos.
 Tönnönkoski Orimattillassa, jossa toimii Tönnön mylly.
 Vääräkoski Orimattilassa, jossa on toiminut Vääräkosken vesivoimalaitos

 Porvoonjoen vesistösuhteita 

 Sivu-uomia 

 Huomioita 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 



Jokienkunnostushanke (kartta)  Itä-Uudenmaan ja Porvoonjoen vesien- ja ilmansuojeluyhdistys r.y.


Luokka:Suomen joet
*
Luokka:Hollolan luonto
Luokka:Lahden luonto
Luokka:Kärkölän luonto
Luokka:Orimattilan luonto
Luokka:Askolan joet
Luokka:Porvoon joet
Luokka:Porvoonjoen alaosan alue
Luokka:Porvoonjoen keskiosan alue
Luokka:Mallusjärven alue
Luokka:Porvoonjoen yläosan alue
Luokka:Luhdanjoen valuma-alue (Porvoonjoki)