Tornitalo

pienoiskuva|Cirrus eli Vuosaaren tornitalo Helsingissä on ollut vuosina 2006-2013 Suomen korkein tornitalo.
Tornitalo on kerrostalo, jolla on useimmiten enemmän korkeutta kuin leveyttä. Tornitalolle ei ole olemassa mitään täsmällistä määritelmää, mutta usein tornitaloiksi kuitenkin määritellään ne rakennukset, joissa on vähintään 12 kerrosta tai korkeutta vähintään 35 metriä.Standards,  Emporis.com 

Kuvitetun rakennussanakirjan mukaan tornitalo tarkoittaa korkeaa yksiportaista pistetaloa.

Emporiksen määritelmän mukaan yli 100 metriä korkeita rakennuksia nimitetään pilvenpiirtäjiksi.Skycraper, Emporis.com

Tornitalot Suomessa

Suomessa kuten muissa Pohjoismaissa tornitaloksi luokitellaan pääsääntöisesti rakennus, jossa on vähintään 12 kerrosta tai korkeutta yli 35 metriä. Vuonna 2005 tornitaloja oli Suomessa noin 50, ja tuolloin korkein oli vuonna 2006 Helsingin Vuosaareen valmistunut Cirrus eli Vuosaaren tornitalo, jossa on 26 kerrosta ja korkeutta 87,5 metriä. Vuonna 2015 Suomen korkein tornitalo on Tampereella sijaitseva Hotelli Torni Tampere, jonka korkeus on 88,5 metriä ja jossa on 25 kerrosta. Helsinkiin on rakenteilla tai suunnitteilla vielä korkeampiakin rakennuksia. SRV rakentaa Helsingin Kalasatamaan Redi-tornitaloalueen, jonka korkein rakennus tulee olemaan 131,7 metriä korkea. Helsingin Keski-Pasilaan puolestaan suunnitellaan 156-metristä tornitaloa.

 Asumisturvallisuus 

Poikkeuksellisen suuri huomio kohdistuu paloturvallisuuteen. Mitä korkeammalle rakennetaan, sitä kovemmiksi rakennustekniset turvallisuusvaatimukset kasvavat. Asuntopalo ei edellytä evakuointia. Jos korkea rakennus on evakuoitava, se on turvallisempaa kuin matalassa: hissit ja porrashuoneet on palo- ja savueristetty, hissejä voidaan käyttää ja jokaisesta asunnosta pääsee ulos kahta eri reittiä.

Erityisen tärkeitä ovat tuulimallinnus ja tuulitunnelikokeet. Niillä tuulikuorman todelliset vaikutukset, kuten paikalliset kuormitushuiput, voidaan minimoida ja rakennuksen geometria valita tarkoituksenmukaiseksi. Lisäksi julkisivujen vedenpitävyys varmistetaan kokeellisesti. Auringonvalo ja erilaiset äänilähteet sekä niiden aiheuttamat heijastukset on syytä mallintaa ja simuloida. Rakennuksen käyttöön ja huoltoon liittyvät seikat, kuten puhdistuksen ja korjauksen erityisvaatimukset, on huomioitava jo suunnittelu- ja toteutusvaiheissa.

 Katso myös 
Luettelo Suomen korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista
Luettelo maailman korkeimmista pilvenpiirtäjistä

 Lähteet 

*