Osuuskuntien Keskusjärjestö Pellervo

Osuuskuntien Keskusjärjestö Pellervo ry (vuosina 1919–2018 Pellervo-Seura ry, vuosina 2018–2023 Osuustoimintakeskus Pellervo ry) on suomalainen yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää osuustoimintaa Suomessa. Yhdistykseen kuuluu noin 250 jäsenyhteistöä, joista määrällisesti eniten on osuuspankkeja. Yhdistys perustettiin vuonna 1899 osana suomalaisen osuustoiminnan käynnistämistä. Keskeisin henkilö Pellervo-Seuraa perustettaessa oli Hannes Gebhard.

Pellervo on osuustoiminnan palvelu- ja yhteistyöjärjestö, joka edistää osuustoimintaa yrittämismallina ja osuuskuntaa kilpailukykyisenä yritysmuotona. Osa palveluista on tarkoitettu suoraan yritysten käyttöön ja osa vaikuttaa yritystoiminnan puitteisiin.

Pellervo ajaa osuustoiminnan yhteiskunnallisia etuja ja edistää osuustoiminnalliselle yrittämismallille myönteistä ilmapiiriä. Pellervo vaikuttaa yrittämisen puitteita koskevaan lainsäädäntötyöhön sekä talous- ja elinkeinopolitiikkaan. Ajankohtaista on mm. työ osuuskuntalain, osuuskuntien verotuksen, osuustoiminnan opetuksen ja tutkimuksen sekä kauppapolitiikan ja kilpailupolitiikan parissa.

Pellervo-Seuran pitkäaikaisia toimitusjohtajia ovat Samuli Skurnik (1989–2002) ja työelämäprofessori Sami Karhu (2012–2022). Toimitusjohtajana toimii tällä hetkellä Mari Kokko (2022–).

Ministeri Heikki Haavisto (Keskustapuolue) johti Pellervo-Seuran valtuuskuntaa vuosina 1979–2000. 

Pellervon osuustoiminnan jakautuminen
Osuuskauppojen toiminnan laajentuessa korostui oman tukkukaupan tarve. Vuonna 1904 aloitti toimintansa Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta (SOK). Osuuskauppaliikkeeseen kuului alusta lähtien osuuskauppoja maaseudulta ja kaupungeista. Osa osuuskaupoista oli kiinteästi sidoksissa työväenliikkeeseen. Työväenosuuskaupat korostivat kuluttajanäkökulmaa toisin kuin osuustoiminnan aatteellinen taustayhteisö Pellervo-Seura, jonka mielestä tuottajien osuustoiminnallinen järjestäytyminen koitui myös kuluttajien eduksi. Osuuskauppaliike jakautui lopulta kahtia vuonna 1916.

Työväen osuuskaupat perustivat 1916 Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) ja seuraavana vuonna oman tukkuliikkeen, Osuustukkukaupan (OTK). Sisällissodan jälkeen kahden osuuskaupan olemassaolo kertoi paikallistasolla yhteiskunnan kahtiajaosta. Sekä SOK että OTK harjoittivat tuotannollista toimintaa ja perustivat maailmansotien välillä runsaasti elintarvike- ja kulutustavaratehtaita, jotka palvelivat vain omaa kaupparyhmää.

Pellervo-lehdet
Pellervo lehden kansikuva vuonna 1905|right|thumb|200px
Pellervo-Seura julkaisi vuosina 1899–1998 Pellervo-lehteä. Vuodesta 1999 sen seuraajina ovat olleet aikakauslehdet Kodin Pellervo ja Maatilan Pellervo.

 Pellervon palveluyhteisöt 

 Pellervon taloustutkimus
 Pellervo-Instituutti Oy
 Suomen Gallup Elintarviketieto

 Keskeisiä Pellervon jäsenyhteisöjä 
 MTK eli Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto
 Atrian omistajaosuuskunnista Itikka ja Lihakunta
 Faba
 LSO Osuuskunta
 LähiTapiola
 Metsäliitto
 Munakunta
 OP 
 POP Pankki
 S-ryhmä
 Suomalainen Energiaosuuskunta
 TradekaOsuuskunta Tradeka Pellervo-Seura ry:n jäseneksi
 Valio omistajaosuuskuntineen

 Tunnustukset 

Pellervo-Seura osallistui Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) perustamiseen vuonna 1974. Pellervon myöntämiä tunnustuksia ovat pronssinen, hopeinen ja kultainen Gebhard-mitali, osuustoiminnan ansiomitali, osuustoiminnan I luokan ansiomitali sekä Pellervon pronssinen, hopeinen ja kultainen ansiomerkki.Tunnustuksia osuustoiminnan edistämistyöstä Osuustoiminta

 Osuustoiminnan I luokan ansiomitali 

 Alajoki E., kunnallisneuvos, Lapua, 1949
 Collan K. J. M., Kiukainen, 1949
 Gebhard Hedvig, talousneuvos, rouva, Helsinki, 1949
 Haataja Kyösti, professori, Helsinki, 1949
 Heikkinen P. V., maaherra, Kuopio, 1949
 Hirvensalo L. O., maanviljelysneuvos, Iisalmi, 1949
 Huovila Anton, kunnallisneuvos, Inkeroinen, 1949
 Jokinen Niilo Ilmari, maanviljelysneuvos, Kuopio, 1949
 Jännes Juho, professori, Helsinki, 1949
 Paasikivi Juho Kusti, Suomen tasavallan presidentti, Helsinki, 1949
 Paavilainen H., vakuutusneuvos, Helsinki, 1949
 Tarkkanen E. M., kunnallisneuvos, Laihia, 1949
 Virtanen Verner, talousneuvos, Turku, 1949
 Brander Akseli, maanviljelysneuvos, Kitee, 1950
 Fagerström Viktor, maanviljelysneuvos, Savitaipale, 1950
 Hiidenheimo Artturi, kunnallisneuvos, Vihti, 1950
 Hyvönen Valde, maanviljelysneuvos, toimitusjohtaja, Helsinki, 1950
 Kalliokoski Viljami, maanviljelysneuvos, Halsua, 1950
 Koivisto Juho, kunnallisneuvos, kansanedustaja, Kurikka, 1950
 Kontkanen Pekka, maanviljelijä, Pyhäselkä, 1950
 Korhonen Pekka, kunnallisneuvos, Hammaslahti, 1950
 Leppälä Juhani, kunnallisneuvos, Askola, 1950
 Niiniluoto V. J., vuorineuvos, Helsinki, 1950
 Rantasalo Onni, maanviljelysneuvos, Yläne, 1950
 Rintamäki Juho Heikki, maanviljelijä, Ilmajoki, 1950
 Vaissi Eemeli, talousneuvos, Haapamäki, 1950
 Sandelin A. E., professori, Helsinki, 1951
 Tuominen Kaarlo I., johtaja, Helsinki, 1951
 Virtanen Artturi I., professori, Helsinki, 1951
 Hermes Andreas, Saksan Raiffeisenliiton presidentti, Bonn, 1952
 Talvela Kauno Eetu, talousneuvos, Järvenpää, 1953
 Immonen A. Veikko, agronomi, Joroinen, 1955
 Pihkala Rurik, professori, Aitolahti, 1955
 Rickman Karl M., maanviljelysneuvos, 1955 
 Aaltonen Kustaa Edvard, talousneuvos, Vehmaa, 1956
 Heikkilä Matti, kunnallisneuvos, Pälkäne, 1956
 Kalkkinen Ilmari, metsäneuvos, Helsinki, 1956
 Koskenoja S. A., pääjohtaja, Helsinki, 1956
 Kukkonen Antti, kansanedustaja, rovasti, Joensuu, 1956
 Peijari Toivo J., maanviljelijä, Jämijärvi, 1963
 Lakka Oskari, talousneuvos, Joutseno, 1968 
 Tuomola Eino, vuorineuvos, Helsinki, 1971 
 Mela Lauri, maanviljelysneuvos, Nummi, 1973 
 Eskola Kusti, maanviljelysneuvos, Sievi, 1974
 Hakamäki Toivo, maanviljelysneuvos, 1974 
 Halkilahti Reino, maanviljelysneuvos, Salo, 1974
 Ihamuotila Veikko, agronomi, Helsinki, 1974
 Koivisto Veikko, kunnallisneuvos, Panttila, 1974
 Miettunen Martti, maaherra, Rovaniemi, 1974
 Saarinen Pellervo, vuorineuvos, Helsinki, 1974
 Toivonen Eero E., maanviljelysneuvos, 1974
 Virolainen Johannes, MMT, Kirkniemi, 1974
 Haavisto Heikki, puheenjohtaja, Helsinki, 1984
 Hyrkkö Eeri, maanviljelysneuvos, Nousiainen, 1984
 Nukari Allan, maanviljelysneuvos, Hämeenlinna, 1984
 Timonen Esa, maaherra, Helsinki, 1984
 Pekonen Esko Einar, maanviljelijä, kunnallisneuvos, Mikkeli, 1986
 Kontio Sakari, maanviljelysneuvos, Oulu, 1989
 Törmälä Seppo, maanviljelysneuvos, Helsinki, 1989
 Rinta Juhani, maanviljelysneuvos, Laihia, 1990
 Hakala Aarne, varatuomari, toimitusjohtaja, 1999
 Komi Pauli, varatuomari, pääjohtaja, 1999
 Kukkonen Pertti, professori, 1999
 Mäki Niilo, maanviljelysneuvos, 1999
 Pekkala Ahti, maaherra, 1999
 Penttilä Reino, maanviljelijä, maanviljelysneuvos, 1999
 Sandelin Gustav, vuorineuvos, 1999
 Kavetvuo Matti, vuorineuvos, 2000
 Vuola Pertti, kunnallisneuvos, 2000.

 Katso myös 
 Uranuurtajia ja rakentajia, Pellervo-Seuran julkaisema elämäkertateos (1950)

 Lähteet 

 kaleva.fi/uutiset/talous/skurnik-lahtee-pellervon-toimitusjohtajan-paikalta/442544/
 itsenaisyys100.fi/osuustoimintaliike-kokoaa-pienia-paaomia/
 pellervo.fi/pellervo/10_01/haaviston.htm

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Pellervo


*