Tuzla

Tuzla (Тузла) on kaupunki Koillis- Bosnia ja Hertsegovinassa. Kaupungin nimi viittaa alueen suolaesiintymiin. Kaivostoiminnan ohella Tuzla on historiallisesti tunnettu teollisena keskuksena. Vuoden 2013 väestönlaskennassa Tuzlan kunnan asukasluku oli 110 979.

Maantiede
Tuzla sijaitsee Bosnia ja Hertsegovinan koillisosassa. Kaupungin korkeus merenpinnasta on 232 metriä. Kaupungissa sijaitsevat Eurooppalaisittain harvinaiset suolajärvet (Panonska jezera).

Tuzlan ilmanlaatua huonontaa hiilivoimala, joka rakennettiin 1960-luvulla tuottamaan ison osan maan energiantarpeesta.Maailman saastuneinta ilmaa hengitetty viime päivinä Länsi-Balkanin pääkaupungeissa. Yle 16.1.2020. Tuzla on pidetty Euroopan ilmanlaadultaan huonoimpana kaupunkina, vaikkakin pääkaupunki Sarajevo on aika ajoin ohittanut Tuzlan savusumun määrässä. Tuzlan ilmassa on vaarallisia PM2,5-hiukkasia 65 mikrogrammaa ilmakuutiossa, kun esimerkiksi Ruotsissa vastaava luku on keskimäärin 6 mikrogrammaa kuutiometrissä. Hiukkasten suuri määrä johtuu etenkin talvisesta hiilen ja puun polttamisesta. Tuzlan ilmansaasteista 90 % tulee kyseisestä hiilivoimalasta.https://www.svt.se/special/de-andas-europas-samsta-luft/

Historia
Tuzlan perustamisen tarkkaa ajankohtaa ei tunneta, mutta paikalla on ollut asutusta jo pitkään. Seudulla on hyödynnetty sen suuria suolaesiintymiä. Vielä keskiajalla koko lähialue tunnettiin nimellä Soli suolaan viitaten. Nykyinen kaupunginnimi on johdettu suolaa tarkoittavasta turkinkielisestä sanasta tuz. Suolan lisäksi alueella on hiiliesiintymiä, mikä teki Tuzlan alueesta tärkeän jo osmanien kaudella. Paikka oli heidän alaisuudessaan tärkeä sotilaallinen ja hallinnollinen keskus. 1800-luvun alkupuolella se tunnettiin Osmanien valtakunnan uudistusten vastaisesen liikehdinnän keskuksena.

Tuzla oli yksi harvoista Bosnia ja Hertsegovinan suuremmista kaupungeista, joissa kommunistien onnistui voittaa vielä vuoden 1990 vaaleissa. Kun Jugoslavian hajoamissodat ja Bosnian sota alkoivat, Tuzla pysyi Sarajevon muslimienemmistöisen hallinnon käsissä. Sodan aikana kaupunki säästyi pahimmilta etnisiltä väkivaltaisuuksilta. Kuitenkin 25. toukokuuta 1995 serbijoukkojen tykkituli surmasi 71 ja haavoitti 150 henkilöä ammuksen osuessa paikalliseen kahvilaan kaupungin sodanaikaisista tapahtumista verisimmässä. Myöhemmin itenäisessä Bosnia ja Hertsegovinassa kaupunki oli sosiaalidemokraattien tärkeä tukialue.

Talous ja liikenne
Tuzla on muodostanut yhden Bosnia ja Hertsegovinan teollistuneimmista alueista. Seudulla on ruskohiileen liittyvää kaivostoimintaa ja esimerkiksi kaivosopisto. Kaupunki on myös ympäröivän maaseudun maataloustuotteiden kuljetuksen keskus. Tuzlassa sijaitsee lisäksi lämpövoimaloita. Vuosina 1959–1978 rakennettu Tuzlan lämpövoimala käyttää polttoaineena hiiltä.

Tuzlasta on hyvät maantie- ja rautatieyhteydet. Sitä palvelee myös Tuzlan kansainvälinen lentoasema.

Väestö
Bosnia ja Hertsegovinan vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Tuzlan asukasluku oli 110 979. Heistä bosniakkeja oli 80 774, kroaateja 15 396, serbejä 3 378 ja muita 9 143.

Vuonna 1991 asukkaita oli noin 131 000. Heistä 47,6 % oli bosniakkeja, 15,6 % kroaateja, 15,5 % serbejä, 16,5 % "jugoslaaveja" ja 4,7 % muita.

Lähteet

Aiheesta muualla

 http://www.tuzla.ba/ 

Luokka:Bosnia ja Hertsegovinan kaupungit
Luokka:Bosnia-Hertsegovinan federaatio