Nantesin edikti

pienoiskuva|200px|Henrik IV
Nantesin edikti (L’Édit de Nantes) oli Ranskan kuningas Henrik IV:n vuonna 1598 antama asetus, joka takasi hugenoteille lähes täyden uskonvapauden ja pääsyn valtion virkoihin. Ediktin ansiosta Ranskan uskonsodat lähes loppuivat."Hugenotit". Otavan Iso tietosanakirja osa 3. Palsta 891–892. Helsinki: Otava 1968 Henrik IV oli ennen kuninkaaksi tuloaan ollut itsekin hugenotti, joten ediktillä hän halusi järjestää protestanttisten kansalaisten olot. Nimestään huolimatta ediktiä ei ehkä allekirjoitettu Nantesissa.

Nantesin ediktin mukaan protestanteilla oli melkein samat kansalaisoikeudet kuin katolisilla. Protestanttisuus sallittiin kaupungeissa, joissa se oli vallitseva uskonto, Pariisia ja sen lähiympäristöä lukuun ottamatta, jossa protestanttisuutta ei saanut harjoittaa. Lisäksi aateliset tilanomistajat saivat oikeuden pitää protestanttisia jumalanpalveluksia. Hugenoteille perustettiin turvapaikkoja.Nantes’in edikti Tietosanakirja osa 6. Palsta 1001. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1914 Heille taattiin kiintiöt yliopistoihin. Kardinaali Richelieu muokkasi ediktiä vuonna 1629 lakkauttamalla muun muassa protestanttiset turvapaikat.

Ludvig XIV kumosi Nantesin ediktin vuonna 1685 Fontainebleaun ediktillä.

 Lähteet 

Luokka:Ranskan historia
Luokka:Reformoidut kirkot
Luokka:Kristinusko Ranskassa
Luokka:Ranskan uskonsodat
Luokka:Nantes