Pielisjärvi

Pielisjärvi oli Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta, joka yhdistyi Lieksan kauppalan kanssa Lieksan kaupungiksi vuonna 1973. Pielisjärven muut naapurikunnat olivat Eno, Ilomantsi, Juuka, Kontiolahti, Kuhmo ja Nurmeksen maalaiskunta. Koillisessa Pielisjärvi rajoittui Neuvostoliiton rajaan. Lieksan kauppala puolestaan oli erotettu Pielisjärven kunnasta vuonna 1936. Pielisjärven kunta oli leimallisesti vahvasti maa- ja metsätalouspainotteinen erämaakunta, joskin se kärsi huomattavasti 1960-luvulla alkaneesta suuresta muuttoliikkeestä kaupunkeihin.
Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Pielisjärven väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.

Lieksan kauppala erotettiin Pielisjärvestä vuonna 1936, mutta sen asukkaat ovat mukana Pielisjärven luvuissa vielä vuonna 1940.

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Pielisjärven taajamat olivat Lamminkylä (247 asukasta), Lieksan keskustaajama (389 asukasta), Mähkö (1 505 asukasta), Pankakoski (1 474 asukasta) ja Surpeenvaara (365 asukasta). Näistä Lieksan keskustaajama, Mähkö ja Surpeenvaara sijaitsivat osin Lieksan puolella, ja niiden kohdalla on mainittu tässä pelkästään Pielisjärven puolella asunut asukasmäärä. Vuonna 1960 määritellyistä taajamista Mätäsvaara, Vieki ja Vuonislahti lakkasivat olemasta taajamia vuonna 1970. 

Nimen uusiokäyttö 
Vuonna 2014 Lieksa, Nurmes, Juuka ja Valtimo aloittivat kuntaliitosselvityksen. Kuntaliitoksen toteutuessa olisi syntynyt uusi Pielisjärven kaupunki, jonka väkiluku olisi noin 28 000 ja joka olisi pinta-alaltaan Suomen kolmanneksi suurin kunta ja suurin kaupunki, 8 607,02 km². Uuden Pielisjärven kaupunginjohtajaksi suunniteltiin Nurmeksen kaupunginjohtajaa Asko Saatsia.http://www.radiorex.fi/paikallisuutiset/:newsid/44291?PHPSESSID=b4db7789158f62a7d25dbe615da7cb8a  Juuka oli ensimmäinen kunta, joka irtaantui Pielisjärven kuntaliitoshankkeesta. Lopulta kuntaliitoshanke kariutui lopullisesti Nurmeksen ja Valtimon kunnanvaltuustojen vastustukseen. Ainoastaan Lieksa kannatti kuntaliitosta.

Tunnettuja Pielisjärvellä syntyneitä tai asuneita
 Heino Kaski (1885–1957), säveltäjä
 Albin Koponen (1881–1944), kansanedustaja
 Heikki Kujanpää (s. 1961), elokuva- ja teatteriohjaaja, käsikirjoittaja, näyttelijä
 K. V. Laurikainen (1916–1997), ydinfysiikan professori
 Anna-Liisa Linkola (1914–1999), diplomi-insinööri, kansanedustaja
 Osmo Makkonen (1909–1960), diplomi-insinööri ja vesirakentamisalan yritysjohtaja
 Nikolai Mauro (1897–1959), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Pauli Mauro (1913–1991), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos, Nikolai Mauron veli
 Jussi Mikkonen (1902–1995), yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Ernst Nevanlinna (1873–1932), professori, päätoimittaja
 Mikko Oinonen (1883–1956), taidemaalari
 Otto Oinonen (1898–1937), toimittaja, kirjailija
 Eila Pehkonen, (1924–1991) näyttelijä
 Matti Puittinen, (1883–1937), kansanedustaja
 Yrjö Pöyhönen (1885–1973), metsänhoitaja ja Metsähallituksen virkamies, metsäneuvos
 Jorma Rissanen (1932–2020), informaatioteoreetikko
 Eva Ryynänen (1915–2001), kuvanveistäjä
 Seppo Saarelainen (s. 1947), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Eliel Soisalon-Soininen (1856–1905), valtioneuvos
 Jakob Stenius nuorempi (1732–1809), "Koski-Jaakko", kirkkoherraStenius, Jakob (1732–1809). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu
 Jakob Stenius vanhempi (1704–1766), "Korpi-Jaakko", kirkkoherra Risto Husan puhe Korpi-Jaakko muistolaatan paljastustilaisuudessaStenius, Jakob (1704–1766). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu
 Marutei Tsurunen (Martti Turunen, s. 1940), Japanin parlamentin ylähuoneen jäsen
 Heikki Turunen (s. 1945), kirjailija
 Kaarina Turunen (s. 1943), näyttelijä
 Varma K. Turunen (1913–1994), kansanedustaja

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen Sukututkimusseura. Hiski-projekti. Pielisjärvi. 
Pielisjärven isäntäluettelo, noin vuoteen 1850 saakka
Pielisjärven kylät, talot ja asukkaat maa- ja henkikirjoissa

*