Syreenit

Syreenit (Syringa) ovat oliivipuukasveihin (Oleaceae) kuuluva puuvartisten kasvien suku, joka on kotoisin Euroopasta ja Aasiasta. Lajeja on parikymmentä, joiden lisäksi on hybridejä.

Suomessa syreenit eivät ole luonnonvaraisia, mutta istutettuna tavallisin laji on pihasyreeni (Syringa vulgaris), jonka kukat ovat yleensä tyypillisen liilan väriset tai valkeat. Venäjän kielessä tunnetaan syreenistä johdettu väri сиреневый, samoin ukrainassa бузковий (suom. "syreeninvärinen", liila), englannin tai alun perin turkin lilac on myös värin nimitys. Lisäksi näkee hybridejä sekä unkarinsyreeniä (Syringa josikaea).

Syreenit kasvavat suunnilleen 4–5 metriä korkeiksi monirunkoisiksi pensaiksi. Lehdet ovat vastakkaiset, suikeat, tasalaitaiset. Kukat ovat noin senttimetrin läpimittaiset. Pensaat kukkivat yleensä kesäkuussa. Kukkien tuoksu on voimakas, miellyttävä. 

Syreenien puuaines on tiheäsyistä ja tasa-aineista. Puuainesta on kuvailtu jopa tiiveimmäksi Euroopan mantereella kasvavista pensaskasveista. Puun reuna-alue on tyypillisen kermanvärinen, sydänpuu vaihtelee ruskean ja purppuran sävyissä. Puulla on taipumus kuivuessaan käyristyä voimakkaan kierteisyytensä vuoksi sekä myös halkeilla ohuiksi tikuiksi, jos sitä kuivatetaan liian nopeasti. Puun käyttöalueita ovat muun muassa jousien kaaret, soitinrakentaminen, puunkaiverrus ja puukonkahvat. Unkarinsyreeni ei ole aivan yhtä kovaa kuin pihasyreeni.

Tieteellinen nimi on johdettu kreikan sanasta syrinx, joka tarkoittaa onttoa putkea; nuorimmat versot saattavat olla jonkin verran onttoja. Niistä on tehty menneinä aikoina pillejä ja huiluja.Jennifer Schultz Nelson Lilacs Macon County Unit, Uni. of Illinois 

Syreenien uudehkona tuholaisena Suomeen on levinnyt kaskaisiin kuuluva syreenikeijukas (Igutettix oculatus), joka  aiheuttaa lehtivioitusta imemällä ravintoa kasvin lehdistä.

 Syreenilajeja, -alalajeja ja muunnoksia 
 Syringa emodi – himalajansyreeni
 Syringa josikaea – unkarinsyreeni
 Syringa komarowii – komarovinsyreeni
 Syringa komarowii subsp. reflexa – nuokkusyreeni
 Syringa laciniata
 Syringa meyeri – pikkusyreeni
 Syringa microphylla – pikkulehtisyreeni
 Syringa oblata
 Syringa oblata var. giraldii – pilvisyreeni
 Syringa patula – samettisyreeni (syn. Syringa pubescens)
 Syringa pinnatifolia – sulkasyreeni
 Syringa reticulata – japaninlikusterisyreeni eli likusterisyreeni
 Syringa sweginzowii – röyhysyreeni
 Syringa tigerstedtii – tigerstedtinsyreeni
 Syringa tomentella – nukkasyreeni
 Syringa villosa – villasyreeni
 Syringa vulgaris – pihasyreeni
 Syringa wolfii – koreansyreeni

 Risteymiä 
 Syringa × chinensis – kiinansyreeni (Syringa laciniata -lajin ja pihasyreenin risteymä)
 Syringa × henryi – puistosyreeni (unkarinsyreenin ja villasyreenin risteymä)
 Syringa × josiflexa – kaarisyreeni (unkarinsyreenin ja nuokkusyreenin risteymä)
 Syringa × nanceiana – sirosyreeni (puistosyreenin ja röyhysyreenin risteymä)
 Syringa × persica – persiansyreeni
 Syringa × swegiflexa – nuokkuröyhysyreeni (nuokkusyreenin ja röyhysyreenin risteymä)Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. .

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Suomen Lajitietokeskus: Syreenit (Syringa)
 ITIS: Syringa 
 United States Department of Agriculture (USDA): Syringa 
 Flora of China: Syringa 
 Pherobase: Floral volatiles of Genus Syringa 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit