Kalliotamaani

Kalliotamaani eli kapintamaani (Procavia capensis) on tamaanien lahkoon kuuluva nisäkäs, joka elää Afrikassa ja Lähi-idässä. Se on tamaanilajeista laajimmalle levinnyt. Kalliotamaani on erinomainen kiipeilijä erikoisrakenteisen jalkapohjansa ansiosta. Se selviytyy kallionseinämistä nousemalla pystyhalkeamia pitkin tukien samalla selkäänsä vastaseinämään.

 Ulkonäkö 
Kalliotamaani kasvaa 30–55 senttimetrin mittaiseksi ja painaa noin neljä kiloa. Kalliotamaani on siis hieman isompi kuin puu- ja kivitamaanit. Sen turkki on ruskeanharmaata, mutta selän hajurauhasen ympärillä se on keltaista, oranssia tai mustaa. Sen häntä on mitättömän lyhyt. Sen etuhampaat ovat pitkät ja kaarevat, ja vanhoilla yksilöillä ne pistävät esiin suusta. Sen pää on pyöreämpi ja nenä tylpempi kuin muilla tamaanilajeilla. Kalliotamaanilla on pisimmillään 18 cm pitkiä mustia tuntokarvoja selässään ja naamassaan.
pienoiskuva|left|220px|Kallo
pienoiskuva|left|220px|Antura
pienoiskuva|left|220px|Etuhampaat

 Systematiikka ja levinneisyys 
Kalliotamaanin suvun Procavia systematiikka on ollut kiistanalainen. Se on aiemmin jaettu 4–5 erilliseen lajiin, mutta yleisemmin sen nykyään katsotaan käsittävän vain yhden lajin Procavia capensis, joka koostuu lukuisista alalajeista. Kokonaislevinneisyysalue kattaa Saharan eteläpuolisen ja koillisen Afrikan ja osan Lähi-itää (Libanon, Israel, Arabian niemimaa). Eristyneitä populaatioita on Libyan ja Algerian vuorilla. Nimialalaji kapintamaani Procavia capensis capensis elää eteläisimmässä Afrikassa.

 Ravinto ja elintavat 
Kalliotamaani syö kasveja. Sadekautena se käyttää ravintonaan pääosin heiniä ja ruohoa, kun taas kuivakaudella se syö enemmän jäkäliä. Tilaisuuden salliessa kalliotamaani syö mielellään marjoja ja hedelmiä. Se on liikkeellä päivisin.

Kalliotamaani käyttää ruokailuun alle tunnin vuorokaudessa, ja täysikasvuiset yksilöt käyttävät 95 % ajastaan lepäämiseen. Poikaset leikkivät ja ovat siten hieman aktiivisempia.

Kalliotamaanit elävät usein kallioiden onkaloissa ja halkeamissa. Lisäksi ne voivat asuttaa muiden eläinten, etenkin maasian ja nelisormimangustin, kaivamia koloja. Koloissa eläminen antaa kalliotamaaneille suojaa petoja vastaan ja auttaa niitä lämmönsäätelyssä. Kalliotamaanit elävät täysikasvuisen koiraan johtamissa perheissä. Perheet voivat puolestaan muodostaa laumoja, joissa voi olla enimmillään 80 tamaania.

 Lisääntyminen 
Kalliotamaanit tulevat sukukypsiksi 16 kuukauden ikäisinä. Naaran kantoaika on noin 7,5 kuukautta, jonka jälkeen se synnyttää tavallisesti kahdesta neljään poikasta. Poikaset kasvavat nopeasti ja painavat puolivuotiaina jo 1,5 kg. Naaras kantaa jälkikasvuaan varsin pitkään selässään.

 Ekologia 
Leopardit ovat kalliotamaanien tärkeimpiä saalistajia. Muita saalistajia ovat aavikkoilvekset, egyptinkobrat, puffadderit ja kotkat. Myös ihmiset metsästävät kalliotamaaneita.

Kalliotamaanien merkittävimpiä kilpailijoita ovat kirahvit ja norsut.

 Lähteet 

Luokka:Tamaanit