Kertšin niemimaa

Kertšin niemimaa (, , ) on Krimin niemimaan itäisin osa. Niemimaan itäpuolelle jää kapea Kertšinsalmi. Etelästä niemimaata rajaa Mustameri, ja pohjoisesta Asovanmeri. Niemimaan pinta-ala on 3 000 neliökilometriä, eikä siellä ole jokia. Niemimaan tyveltä luoteeseen työntyy 110 km pitkä Arabatinkynnäs, joka erottaa Asovanmeren soisesta Sivašmerestä.

pienoiskuva|Kertšin niemimaa ja sitä vastassa Tamanin niemimaa Asovanmeren eteläreunalla
Kertšin niemimaan kärjessä sijaitsee sen tärkein keskus Kertšin kaupunki, jonka kreikkalaiset perustivat 700-luvulla eaa. Rannikolla on raunioita muinaisesta Bosforin kuningaskunnasta. 

Kertšin niemimaa on pääosin aromaata. Sopivan maa-aineksen puute on vähentänyt aron maatalouskäyttöä. Niemimaalla on rikas Kertšin rautamalmiesiintymä kaivoksineen. Alueen pohjoisosassa esiintyy muun muassa kalsiittia ja hiekkakiveä sekä suolajärviä, joiden suolaa kerätään. Seudulla on useita mutatulivuoria. Nämä ovat yhdessä mineraalilähteiden ohella edistäneet seudun kylpyläturismia.

Venäjä avasi miehittämäänsä Krimiin johtavan 19 kilometriä pitkän Kertšinsalmen sillan vuonna 2018. Huokoisen ja liikkuvan savimaan päälle rakennettu silta johtaa Kertšin niemimaalta Venäjän Krasnodarin aluepiiriin.

Lähteet

Luokka:Krim
Luokka:Euroopan niemimaat