Lapuan hiippakunta

Lapuan hiippakunta () on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Sen tuomiokirkko on Lapuan tuomiokirkko. Hiippakuntaan kuuluu 5 rovastikuntaa, jotka koostuvat 40 seurakunnasta, jotka sijaitsevat kolmen maakunnan alueella Etelä-Pohjanmaalla, Keski-Suomessa ja Pohjanmaan rannikolla. Suurimmat seurakunnat hiippakunnan alueella ovat Jyväskylän seurakunta, Seinäjoen seurakunta ja Vaasan suomalainen seurakunta. Lapuan hiippakunnan seurakunnat ovat suomenkielisiä paitsi Kaskisten seurakunta, joka on kaksikielinen enemmistökielenään suomi. Kirkon kielisäännösten uudistamisen jälkeen 2006 hiippakunta ei ole enää suomenkielinen vaan kaksikielinen.

Lapuan hiippakunnan koulutuskeskus Haapaniemen hiippakuntakartano sijaitsee Kuortaneella Ruonankylässä Kuortaneenjärven rannalla.

 Historia 
Lapuan hiippakunta aloitti toiminta 1. heinäkuuta 1956. Hiippakunnan saamiseen Lapualle vaikuttivat juuri paikkakunnan kristilliset perinteet. Toisaalta lapualaiset itse olivat aktiivisesti ajamassa hanketta.Rikkinen & Sihvo 1986, s. 139 Suurin osa Lapuan hiippakuntaan liitetyistä seurakunnista oli siihen saakka kuulunut Turun arkkihiippakuntaan.

 Toiminnan alkaminen: Lehtisen kausi 1956–1974 
Hiippakunnan ensimmäinen piispa oli Eero Lehtinen. Alkujaan hiippakuntaan kuului 65 seurakuntaa, joista suurin osa siirrettiin Turun arkkihiippakunnasta. Etelä-Pohjanmaalle sijoittuvan hiippakunnan perustamisesta tehtiin vuonna 1953 kirkolliskokouksen päätös. Tuolloin kokous päätti piispanistuimen paikaksi Seinäjoen. Lakeuden Ristiä kaavailtiin uudeksi tuomiokirkoksi. Pitkän poliittisen väännön jälkeen tuomiokapituli sijoitettiin kuitenkin naapurikuntaan Lapualle.

Lehtinen toimi Lapuan piispana 18 vuotta vuosina 1956–1974. Lehtisen kaudella hajanaiseen hiippakuntaan pyrittiin rakentamaan yhteyttä. Lehtisen tavoitteena oli erityisesti voittaa körttipapiston luottamus. 

 Sariolan kausi 1974–1995 
Lehtistä seurasi piispana Yrjö Sariola (1974–1995), joka jatkoi Lehtisen aloittamaa yhteistyön henkeä. Eräänä merkkinä tästä on pidetty Sariolan paimenkirjeen nimeä Yhteistyön merkiksi kättä.

Sariolan kaudella tuomiokapitulin rahoitus kasvoi ja mahdollisti uusien virkojen perustamisen. Tuomiokapituli vahvisti läsnäoloaan Keski-Suomessa perustamalla Jyväskylään toimipisteen. Kirkon 1970-luvulla aloittamat oppikeskustelut Suomen ortodoksisen kirkon kanssa näkyivät myös hiippakunnassa, kun ortodoksisen kirkon edustajat vierailivat Sariolan luona. Vuonna 1976 Sariola teki aloitteen yhteyksien vahvistamisesta vapaakristillisiin yhteisöihin. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokous hyväksyi Lapuan piispan aloitteen ja Sariola toimi neuvottelukunnan puheenjohtajana. Neuvottelujen myötä luterilaisen kirkon ja vapaakristillisten yhteisöjen väliset suhteet paranivat.

1970-luvun loppupuolella alkoi Niilo Yli-Vainion johtama helluntaiherätyksen liike kerätä suuria ihmismääriä ensin Lapualle ja pian muuallekin ympäri maata. Liike herätti suurta huomiota muun muassa tiedotusvälineissä. Vaasa haastatteli piispa Sariolaa luterilaisen kirkon suhtautumisesta tähän herätysliikkeeseen. Sariola näki herätysliikkeessä myönteistä, eikä suinkaan sitä tuominnut.Laukkonen 1981, s. 194

1980-luvulla Lapuan hiippakunnassa syntyi halu auttaa vaikeassa tilanteessa eläviä Itä-Saksan kristittyjä. Thüringenin luterilaisen maakirkon maapiispa Werner Leich kutsuttiin vuonna 1986 tuomiokapitulin 30-vuotisjuhlaistuntoon. Keskustelut kiinnostivat myös tiedotusvälineitä ja niissä täsmennettiin keskinäistä yhteistyötä muun muassa vierailutoiminnan, pappisvaihdon ja ystävyysseurakuntasuhteiden tahoilla.

 Laulajan kausi 1995–2004 
Hiippakunnan kolmanneksi piispaksi valittiin vuonna 1995 kenttäpiispa Jorma Laulaja. Laulajan kaudella hiippakunta lausui usein huolensa maaseudun asukkaiden elinmahdollisuuksista, lasten ja perheiden hyvinvoinnista sekä yhteiskunnan apua tarvitsevista. Hiippakunta toteutti Laulajan johdolla useita projekteja näiden ryhmien parissa.Välimäki 2006, s. 94–95, 99–101.

 Peuran kausi 2004–2022 
Laulajan jälkeen hiippakunnan neljänneksi piispaksi valittiin vuonna 2004 Simo Peura. Peura voitti piispanvaalin toisella kierroksella kirkkoherra Tapio Luoman.Välimäki 2006, s. 109 Peuran kaudella hiippakunta korosti arkisen kristillisyyden merkitystä. Kirkon äänen tuli olla uskon ja opin kysymyksissä hänen mukaansa selvä ja tunnistettava. Peuran mukaan moraalikysymykset kuuluivat yhteen uskon kanssa, mutta kirkosta ei saanut tulla lausuntoautomaattia.Välimäki 2006, 112–113. 

Peuran jälkeen Lapuan viidenneksi piispaksi valittiin marraskuussa 2021 tuomiorovasti Matti Salomäki. Salomäki vihittiin piispaksi helmikuussa 2022.

 Kristilliset juhlat 
Lapuan hiippakunnalle ovat kautta aikojen olleet ominaisia suuret uskonnolliset, valtakunnalliset tai alueelliset juhlat. Tunnetuimpia näistä ovat Herättäjäjuhlat, joita on järjestetty muun muassa Seinäjoella, Vaasassa, Isossakyrössä, Kauhavalla, Lapualla  ja Nurmossa. Näille valtakunnallisille juhlille kertyi tavallisesti 30 000–35 000 sanankuulijaa. Evankelisen liikkeen valtakunnallisia  Evankeliumijuhlia on järjestetty muun muassa Seinäjoella, Alavudella, Alajärvellä, Ilmajoella, Kauhajoella, Kurikassa, Kristiinankaupungissa ja Ylistarossa. Evankelisen liikkeen valta-alue on yleensä ollut Suupohjassa, kun taas heränneitä on Ylistarossa ja Lapuanjokilaaksossa. Lestadiolaiset, joita  on muun muassa järviseudulla, pitävät myös omia juhliansa.Laukkonen 1981, s. 194

 Piispat 
130px|Lapuan piispan vaakuna
piispavirka-aikalisätietoa130 px Eero Lehtinen  1956–1974 130 px Yrjö Sariola  1974–1995 130 px Jorma Laulaja  1995–2004130 px Simo Peura  2004–2022  Matti Salomäki  2022– 

 Seurakunnat 
pienoiskuva|400x400px|Kartta Lapuan hiippakunnan nykyisistä rovasti- ja seurakunnista.
pienoiskuva|400x400px|Lapuan hiippakunnan rovasti- ja seurakunnat vuonna 2019.
 Lapuan hiippakunnan tuomiorovastikunta (lääninrovasti Jussi Peräaho, Lapuan tuomiokirkkosrk.:n kirkkoherra) 
 Lapuan tuomiokirkkoseurakunta
 Alajärven seurakunta
 Alavuden seurakunta
Töysän alueseurakunta
 Kauhavan seurakunta
Alahärmän kirkkopiiri
Evijärven kirkkopiiri
Kortesjärven kirkkopiiri
Ylihärmän kirkkopiiri
 Kuortaneen seurakunta
 Soinin seurakunta
 Ähtärin seurakunta
 Etelä-Pohjanmaan rovastikunta (lääninrovasti Heikki Sariola, Kurikan srk:n kirkkoherra) 
 Ilmajoen seurakunta
 Isojoen seurakunta
 Isonkyrön seurakunta
 Kauhajoen seurakunta
 Karijoen kappeliseurakunta
 Kurikan seurakunta
Jalasjärven kappeliseurakunta
 Jurvan kappeliseurakunta
 Seinäjoen seurakunta
Peräseinäjoen kappeliseurakunta
 Nurmon kappeliseurakunta
 Ylistaron kappeliseurakunta
 Teuvan seurakunta
 Pohjanmaan rovastikunta (lääninrovasti Petri Hautala, Vähänkyrön srk.:n kirkkoherra) 
 Kaskisten seurakunta
 Kristiinankaupungin seurakuntayhtymä (ks. myös Porvoon hiippakunta)
 Kristiinankaupungin suomalainen seurakunta
 Laihian seurakunta
 Mustasaaren seurakuntayhtymä (ks. myös Porvoon hiippakunta)
 Mustasaaren suomalainen seurakunta
 Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymä (ks. myös Porvoon hiippakunta)
 Pietarsaaren suomalainen seurakunta (kattaa myös Pedersören kunnan)
 Vaasan seurakuntayhtymä (ks. myös Porvoon hiippakunta)
 Vaasan suomalainen seurakunta
 Vähänkyrön seurakunta Eteläisen Keski-Suomen rovastikunta (lääninrovasti Arto Viitala, Jyväskylän srk:n kirkkoherra) 
 Joutsan seurakunta
Leivonmäen kappeliseurakunta
 Luhangan kappeliseurakunta
 Jyväskylän seurakunta
Huhtasuon alueseurakunta
 Keltinmäen alueseurakunta
 Keskustan alueseurakunta
 Korpilahden alueseurakunta
 Kuokkalan alueseurakunta
 Palokan alueseurakunta
 Säynätsalon alueseurakunta
 Tikkakosken alueseurakunta
 Vaajakosken alueseurakunta
 Jämsän seurakunta
Jämsän alueseurakunta
Jämsänkosken alueseurakunta
Kuoreveden alueseurakunta
Koskenpään kirkkopiiri
Längelmäen kirkkopiiri
 Keuruun seurakunta
Multian alueseurakunta
 Muuramen seurakunta
 Petäjäveden seurakunta
 Toivakan seurakunta
 Uuraisten seurakunta
 Pohjoisen Keski-Suomen rovastikunta (lääninrovasti Jarmo Autonen, Saarijärven srk:n kirkkoherra) 
 Hankasalmen seurakunta
 Kinnulan seurakunta
 Laukaan seurakunta
Konneveden alueseurakunta
 Pihtiputaan seurakunta
 Saarijärven seurakunta
 Kannonkosken kappeliseurakunta
 Karstulan kappeliseurakunta
 Kivijärven kappeliseurakunta
 Kyyjärven kappeliseurakunta
 Pylkönmäen kappeliseurakunta
 Viitasaaren seurakunta
 Äänekosken seurakunta
Konginkankaan kappeliseurakunta
 Sumiaisten kappeliseurakunta
 Suolahden kirkkopiiri
 Äänekosken kirkkopiiri

 Ystävyyshiippakunnat 
Lapuan hiippakunnan ystävyyshiippakuntia ovat:
 Keski-Saksan evankelinen kirkko
 Ruotsin Härnösandin hiippakunta
 Norjan Nidarosin hiippakunta
 Etiopian Jimma-Bethelin synodi

 Katso myös 

 Uskonto Etelä-Pohjanmaalla
 Uskonto Pohjanmaalla
 Uskonto Keski-Suomessa

Lähteet




 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Lapuan hiippakunnan kotisivut

*
Luokka:Luettelot piispoista