Arvid Lydecken

Otto Arvid Lydecken, nimimerkki Arvily () oli suomalainen kirjailija.

 Henkilöhistoria 

Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Otto Ludvig Lydecken (1838–1888) toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydeckenin äiti oli Natalie Winqvist ja puoliso vuodesta 1922 Maria Elisabet Andersen (1901–1976). Heidän lapsensa olivat:
Kai Arvid Lars Ludvig (1922–1978), joka haavoittui vakavasti jatkosodassa ja toimi sittemmin isännöitsijänä. Hän oli aviossa 1947–1958 Brita-Stina Boijerin kanssa. 
Kivi Jalmar Robert Lydecken (1927–1989) lääkäri, joka avioitui professori L. Arvi P. Poijärven tyttären Hilkka-Maija Tellervon (s. 1928) kanssa. 

Lääkäri, lahjoittaja Jalmari Lydecken oli Arvid Lydeckenin veli. 

Arvid Lydecken kirjoitti ylioppilaaksi 1903, opiskeli yliopistossa ja suoritti Suomen Liikemiesten Kauppaopiston kurssin 1906. Otavan kuvitusosaston hoitajana Lydecken toimi 1906–1916 ja sitten helsinkiläisen Strindbergin taidesalongin johtajana vuodesta 1917 kuolemaansa 1960 saakka. Tämän jälkeen johtajaksi tuli hänen leskensä Maria Elisabeth Lydecken. Lydecken toimitti lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi 1906–1935. Hän työskenteli myös Aamulehden toimittajana.

Lydecken sai intendentin arvonimen vuonna 1948. Lasten- ja nuortenkirjailijoille on vuodesta 1969 lähtien jaettu Arvid Lydecken -palkinto.

 Kirjallinen tuotanto 

Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Teoksessa Tähtimaailmassa seikkailuja (1912) hän julkaisi kertomuksia, jotka käsittelevät tieteiskirjallisia aiheita, kuten maahan kohdistuvaa hyökkäystä ja avaruusmatkailua. Muissakin poikakirjoissaan hän yhdisti rohkeasti kaukomaiden eksotiikkaa tuttuihin kotoisiin teemoihin. Lydecken kirjoitti myös muutamia yleistajuisia tietoteoksia kuvataiteista. Lydeckenin tunnetuimpia runoja on Telefooni Afrikassa, jonka hän sovitti vanhan kansanlaulun säveliin. Monet muutkin hänen runosaduistaan ovat yhä elävää lastenrunoutta.

 Runoja 

Lydecken julkaisemia runokokoelmia ovat muun muassa seuraavat:
 Dikter, 1907
 Pieni joululipas, runosatuja lapsille, 1934–1945
 Lumipyry Afrikassa, ym. runosatuja lapsille, 1943
 Kotoa ja kaukaa, runosatuja lapsille, 1947

 Romaaneja 




 Suomenlahden risteilijä (seikkailukertomus), 1928

 Tarina- ja satukokoelmia 

 Suuri, kaunis maailma, 1909

 Kertomus Tähtien tarhoissa myös teoksissa Arvilyn tarinoita I. Otava, 1944 ja Jari Koponen ym. (toim.): Jäinen vaeltaja, Ursa, 1986.
 Kultaisilta päiviltä (satuja, 1921, kuvitus Martta Wendelin)
 Hiilivalkealla (satuja), 1955

 Kokoomateoksia 





 Muita teoksia 

Lydecken julkaisi myös useita muita teoksia, kuten seuraavat:

 Auringon mailta, 1910
 Tysta timmar, 1911
 Ihmeellinen kalaretki, 1912
 Kotoisilla rannoilla, 1918
 Tähtisilmä, satunäytelmä, 1918
 Iloiset hottentotit, 1918
 Pikku veikko, 1919
 Metsän satuja, 1919
 Iloista väkeä, 1921
 Kirjosulka, 1923

 Meren erakot, 1923
 Isoäidin kuvakirja, 1925
 Karkurit, 1925
 Suomalaisia taiteilijakoteja, 1927
 Aarre, 1927
 Itämaan lumoissa, 1928
 Eläinten yömaja, 1929
 Kukka ja sateenkaari, 1929
 Niilinrannan salaisuus, 1930
 Helmenpyytäjä, 1931

 Aarteenetsijät, 1932
 Satumetsässä, 1933
 Suomenlahden sankari, 1934
 Merisodan pyörteissä, 1935
 Murad Bay, "Raahen poika", 1935
 Mustanauha, Juuttaan sankari, 1936
 Kalle Peloton, 1939
 Arvilyn satuja, 1934
 Taiteilijoita, 1953

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 



Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat
Luokka:Suomalaiset runoilijat
Luokka:Suomalaiset tieteiskirjailijat
Luokka: Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Vuonna 1884 syntyneet
Luokka:Vuonna 1960 kuolleet