Umpieritysjärjestelmä

oikealla. 1. Käpyrauhanen 2. Aivolisäke 3. Kilpirauhanen 4. Kateenkorva 
5. Lisämunuaisen kuorikerros 6. Haima 7. Munasarja 8. Kives

Umpirauhaset () muodostavat umpieritysjärjestelmän (sisäeritysjärjestelmä), jossa 
tiehyettömät umpirauhaset erittävät kemiallisia välittäjäaineita, hormoneita, jotka kiertävät 
verenkierrossa ja vaikuttavat toisiin elimiin. Hormonit toimivat viestinviejinä ja 
leviävät verenkierron välityksellä elimistön eri osissa oleviin soluihin, jotka tulkitsevat hormonien välittämät 
viestit ja toimivat niiden mukaan. Umpieritysjärjestelmään eivät kuulu avorauhaset  eli 
eksokriiniset rauhaset (glandula exocrina), kuten sylkirauhaset, hikirauhaset tai ruuansulatuskanavassa olevat 
rauhaset.

Lääketieteen aluetta, joka käsittelee umpierityssairauksia, kutsutaan endokrinologiaksi, joka 
on osa sisätautioppia.

Fysiologiaa

Umpieritysjärjestelmä yhdistää aivot hormonien avulla elimiin, jotka säätelevät aineenvaihduntaa, kasvua ja kehittymistä sekä lisääntymistä.

Eräiden steroidirakenteisten hormonien signaalin välitykseen solun sisälle liittyy ligandin aktivoimia 
tumahormonireseptoriproteiineja, jotka sitoutuessaan tiettyihin DNA-sekvensseihin toimivat transkription 
päälle-pois -kytkiminä tuman sisällä. Nämä kytkimet säätelevät ihon, luiden sekä aivojen käyttäytymistä 
säätelevien keskusten kehittymistä ja erikoistumista. Ne säätelevät jatkuvasti myös sukurauhasten 
säätelyä.

Umpieritysjärjestelmä säätelee hormonejaan negatiivisen palautteen kautta, eli korkea pitoisuus vähentää 
tuotantoa. Immuunijärjestelmä ja muut tekijät osallistuvat myös hormonitasapainon säätelyyn.

Umpirauhaset ja niiden erittämät hormonit
Kumpikin sukupuoli
Hypotalamus
Tyrotropiinia vapauttava hormoni (TRH) 
Gonadotropiinia vapauttava hormoni (GnRH)
Kasvuhormonia vapauttava hormoni (GHRH)
Kortikotropiinia vapauttava hormoni (CRH)
Somatostatiini (SS tai GHIH tai GIH)
Dopamiini (DA)

Aivolisäke
Aivolisäkkeen etulohko (adenohypofyysi)
Kasvuhormoni (GH)
Prolaktiini (PRL)
Adrenokortikotrooppinen hormoni (ACTH, kortikotropiini)
Kilpirauhasta stimuloiva hormoni (TSH, tyrotropiini)
follikkelia stimuloiva hormoni (FSH, kuuluu gonadotropiineihin)
Luteinisoiva hormoni (LH, kuuluu gonadotropiineihin)
Aivolisäkkeen takalohko (neurohypofyysi)
Oksitosiini
Antidiureettinen hormoni (ADH, myös arginiini-vasopressiini AVP)

Käpyrauhanen
Melatoniini

Kilpirauhanen
Trijodityroniini (T3), kilpirauhashormonin aktiivinen muoto
Tyroksiini (T4) eli tetrajodityroniini, kilpirauhashormonin passiivinen muoto
Kalsitoniini

Lisäkilpirauhanen
Lisäkilpirauhashormoni (PTH)

Sydän
Natriureettinen peptidi (ANP)

Maha ja suolisto
Kolekystokiniini (CCK)
Gastriini
Greliini
Neuropeptidi Y (NPY)
Sekretiini
Somatostatiini

Maksa
Insuliininkaltainen kasvutekijä (IGF)
Angiotensinogeeni
Trombopoietiini

Langerhansin saarekkeet haimassa
Insuliini
Glukagoni
Somatostatiini

Lisämunuainen
Lisämunuaisen kuorikerros
Glukokortikoidit (enimmäkseen kortisoli)
Mineralokortikoidit (enimmäkseen aldosteroni)
Androgeenit (sisältäen DHEA ja testosteroni)
Lisämunuaisen ydin
Adrenaliini
Noradrenaliini

Munuainen
Reniini
Erytropoietiini (EPO)
kalsitrioli (D3-vitamiinin aktiivinen muoto)

Iho
D3-vitamiini (kalsiferoli)

Rasvakudos
Leptiini
Estrogeeni (enimmäkseen estroni)

Vain miehillä
Kivekset
Androgeenit (enimmäkseen testosteroni)

Vain naisilla
Munarakkula
Estrogeenit (enimmäkseen estradioli)
Testosteroni

Keltarauhanen
Progesteroni
Estrogeenit (enimmäkseen estradioli)

Istukka (raskauden aikana)
Progesteroni
Estrogeenit (enimmäkseen estrioli)
Istukkahormoni (hCG)
Istukan somatomammotropiini (HPL)

Umpirauhasten merkitys sairauksissa

Umpieritysjärjestelmän sairaudet, kuten diabetes mellitus ja kilpirauhasen sairaudet, ovat yleisiä. 

Endokrinopatia eli umpieritysjärjestelmän toiminnan häiriö voi aiheutua missä tahansa umpirauhasessa. Vajaatoiminta voi olla seurausta reservien loppumisesta, erityksen vähyydestä, rauhasen kehityshäiriöstä, surkastumisesta tai tuhoutumisesta. Liikatoimintaa voi aiheuttaa liiallinen eritys, estovaikutuksen katoaminen eritykseen, kasvain tai hyperplasia eli solumäärän lisääntyminen.

Endokrinopatiat luokitellaan ensisijaisiin (primääreihin), toissijaisiin (sekundäärisiin) ja kolmassijaisiin (tertiäärisiin).

Ensisijainen endokrinopatia tarkoittaa kohde-elimen toiminnanhäiriötä ja siihen yleensä liittyy hormonien puutteellista tai liiallista eritystä. Toissijainen häiriö on jossain muualla, kuten aivolisäkkeessä, jolloin sen tuottamat hormonipitoisuudet ovat liian matalia tai korkeita. Kolmassijainen häiriö liittyy hypotalamuksen toimintaan ja sen vapauttajahormoneihin.

Diffuusi umpieritysjärjestelmä

Elimet eivät ole ainoita, jotka erittävät hormoneja elimistöön. On olemassa erityisiä soluja, jotka erittävät hormoneja itsenäisesti. Näitä kutsutaan diffuusiksi eli hajanaiseksi umpieritysjärjestelmäksi, johon kuuluvat sydänlihassolut ja vatsan sekä suoliston epiteelisolut. Jos hormoneilla tarkoitettaisiin kaikkia kemiallisia eritteitä, jokainen elimistön solu olisi osa umpieritysjärjestelmää.

Katso myös
Hypotalamus–aivolisäke-akselit


Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit