Triglyseridi

Triglyseridit (myös triasyyliglyserolit, lyhenne TAG) eli varsinaiset rasvat muodostuvat yhdestä glyserolimolekyylistä sekä siihen esteröityneistä kolmesta rasvahappoketjusta. Ne ovat elimistön tärkein energian varastomuoto ja osa niistä varastoidaan rasvakudoksen rasvasolujen rasvapisaroihin. Triglyseridit kiertävät veressä ja erityisesti lihassolut pilkkovat niitä ja hyödyntävät energianlähteenä. 

Ravinnosta on saatava tietty määrä rasvaa, jotta välttämättömiä rasvahappoja ja rasvaliukoisia vitamiineja saataisiin tarpeeksi. Vitamiinit imeytyvät suolesta vain yhdessä rasvojen kanssa ja välttämättömiä rasvahappoja elimistö ei pysty itse syntetisoimaan. Verenkierrossa triglyseridit kulkevat yhdessä fosfolipidien ja kolesterolin kanssa lipoproteiineissa, joita ovat muun muassa kylomikronit, VLDL (very low density lipoprotein), LDL (low density lipoprotein) ja HDL (high density lipoprotein).

Veren kohonnut triglyseridipitoisuus saattaa aiheuttaa pitkään jatkuessaan sydän- ja verisuonitauteja. Vyötärölihavuuteen tai runsaaseen alkoholin käyttöön  liittyvä maksan rasva-aineenvaihdunnan häiriöt, runsas nopeiden hiilihydraattien nauttiminen ja huonossa tasapainossa oleva diabetes nostavat veren triglyseridin paastoarvoja. Veren triglyseridipitoisuutta mitataan triglyseridiarvona. Triglyseridiarvo voi nousta tilapäisesti aterian aikana. Optimi triglyseridiarvolle on paastonäytteenä alle 1,7 mmol/l ja ilman paastoa 2,0 mmol/l.  

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Terveyskirjasto, Lääkärikirja Duodecim, Pertti Mustajoki, 29.1.2009: Veren triglyseridit (rasvat)

Luokka:Lipidit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit