Haakon VII

Haakon VII (3. elokuuta 1872 – 21. syyskuuta 1957) oli Norjan kuningas vuosina 1905–1957. 

 Suku 
Hän oli syntyjään Tanskan prinssi Carl. Hänen vanhempansa olivat Tanskan kuningas Fredrik VIII ja Ruotsin prinsessa Lovisa.

Prinssi Carl otti norjalaisen nimen Haakon, kun hänet valittiin uudelleen itsenäistyneen Norjan kuninkaaksi 18. marraskuuta 1905. 

 Avioliitto ja lapset 
Hän avioitui vuonna 1896 serkkunsa, Ison-Britannian ja Irlannin prinsessa Maudin kanssa. Avioliitosta syntyi vuonna 1903 Tanskan prinssi Alexander, tuleva Norjan kruununprinssi Olav.King Haakon VII (1872–1957) Norjan Kuningashuone

 Kuningas 
Personaaliunionin hajottua Ruotsin ja Norjan välillä vuonna 1905 Norjassa järjestettiin kansanäänestys siitä, tuleeko maasta kuningaskunta vai tasavalta. Koska noin 80 prosenttia kansasta äänesti monarkian puolesta, suurkäräjät tarjosi Norjan kuninkaan kruunua prinssi Carlille 18. marraskuuta 1905. Saatuaan isoisänsä, Tanskan kuningas Kristian IX:n hyväksynnän Carlista tuli Norjan kuningas Haakon VII, ja hän seurasi Norjan kuninkaana Ruotsin Oskar II:ta, joka oli luopunut Norjan kruunusta jo lokakuussa. Kruunaus suoritettiin Nidarosin tuomiokirkossa Trondheimissa 22. kesäkuuta 1906. 

Haakon VII teki valtiovierailun Suomeen kesäkuun alussa 1928. Vierailun isäntänä toimi presidentti Lauri Kristian Relander.Jorma O. Tiainen (toim.): Vuosisatamme Kronikka, s. 380. Jyväskylä: Gummerus, 1987.

Saksan miehitettyä Norjan vuonna 1940 kuningas Haakon siirtyi maanpakoon Lontooseen, mistä käsin hän toimi Saksan vastaisen toiminnan symbolina. Kuningas palasi maanpaosta vuonna 1945 natsi-Saksan kukistuttua.

Haakon VII kaatui 83-vuotiaana kylpyhuoneessaan vuonna 1955, minkä seurauksena hänen reisiluunsa murtui, ja hän joutui pyörätuoliin. Menetettyään liikuntakykynsä kuningas masentui, ja hänen tilansa huononi. Hän joutui luovuttamaan tehtäviään kruununprinssi Olaville. Kuningas Haakon VII kuoli 85-vuotiaana vuonna 1957, ja kruununprinssi Olav seurasi häntä valtaistuimelle Olavi V:nä.

Haakon VII:tä pidetään yhtenä merkittävimmistä ennen toista maailmansotaa vaikuttaneista norjalaisista johtajista. Hänen onnistui pitää vasta itsenäistynyt maansa yhtenäisenä epävakaissa poliittisissa olosuhteissa. Vuonna 1927 hän ilmoitti olevansa myös kommunistien kuningas. Näillä toimilla on ollut ratkaiseva merkitys Norjan poliittiselle tilanteelle sekä toisen maailmansodan aikana että sen jälkeen.

 Kunnianosoituksia 

 Tanskalaiset ja norjalaiset 

 55x55px Sotaristi (Norja)
 55x55px Merkittävän siviilipalveluksen mitali kultaisena (Norja)
 55x55px Elefanttiritarikunnan ritari (Tanska, 1890)
 55x55px Dannebrogin ritarikunnan suurkomentaja (Tanska, 1912)
 55x55px Dannebrogin ritarikunnan kunniaristi (Tanska)
 55x55px Kristian X:n vapaudenmitali (Tanska)

Lähde:

 Ulkomaalaiset 

 55x55px Itävallan tasavallan kunniamitalin suurristi (Itävalta)
 55x55px Leopoldin ritarikunnan suurristi (Belgia, 1906)
 55x55px Etelän Ristin ritarikunta ketjulla (Brasilia)
 55x55px Valkoisen leijonan ritarikunnan 1. luokka (Tšekkoslovakia, 1937)
 55x55px Vuosien 1939–1945 sotaristi (Tšekkoslovakia)
 55x55px Salomon ritarikunnan ritari (Etiopia)
 55x55px Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta ketjulla (Suomi, 1926)
 55x55px Kunnialegioonan suurristi (Ranska)
 55x55px Sotilasmitali (Ranska)
 55x55px Sotaristi (Kreikka, 1940)
 55x55px Vapahtajan ritarikunnan suurristi (Kreikka, 1947)
 55x55px Islannin Haukan ritarikunta ketjulla (Islanti, 1955)
 55x55px Pyhimmän ilmoituksen ylimmän ritarikunnan ritari (Italia, 1909)
 55x55px Krysanteemiritarikunta ketjulla (Japani)
 55x55px Mustan kotkan ritarikunnan ritari (Saksa)
 55x55px Punaisen kotkan ritarikunnan suurristi (Saksa)
 55x55px Wendien kruunun ritarikunnan suurristi malmikruunulla (Mecklenburg)
 55x55px Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat)
 55x55px Perun auringon ritarikunnan suurristi timantein (1922)
 55x55px Valkoisen Kotkan ritarikunnan ritari (Puola, 1930)
 55x55px Kolmen ritarikunnan nauha (Portugali)
 55x55px Tornin ja miekan ritarikunnan suurristi (Portugali)
 55x55px Kaarle I:n ritarikunta ketjulla (Romania)
 55x55px Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Valkoisen kotkan ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Pyhän Annan ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
 55x55px Pyhän Stanislauksen ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
 55x55px Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (Espanja, 1910)
 55x55px Chakri-dynastian ritarikunnan ritari (Thaimaa)
 55x55px Serafiimiritarikunnan ritari (Ruotsi, 1893)
 55x55px Osmanin ritarikunnan 1. luokka (Osmanivaltakunta)
 55x55px Kuninkaallinen viktorialaisketju (Yhdistynyt kuningaskunta, 1902)
 55x55px Bathin ritarikunnan kunniasuurristi (Yhdistynyt kuningaskunta, 1896)
 55x55px Kuninkaallisen viktorialaisritarikunnan kunniasuurristi (Yhdistynyt kuningaskunta, 1901)
 55x55px Sukkanauharitarikunnan kunniaritari (Yhdistynyt kuningaskunta, 1906)
 55x55px Pyhän Johanneksen ritarikunnan kunniasuurristi (Yhdistynyt kuningaskunta, 1926)
 55x55px Kuningatar Viktorian timanttiriemujuhlan mitali (Yhdistynyt kuningaskunta)
 55x55px Kuningas Edward VII:n ja kuningatar Alexandran kruunajaismitali (Yhdistynyt kuningaskunta)

Lähde:

 Galleria 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

  Elonet: Finlandia-katsaus 347 (1957): Kuningas Haakonin vierailu Suomessa kesällä 1928 – filmin alusta 3 min 

Luokka:Norjan kuninkaat
Luokka:Vuonna 1872 syntyneet
Luokka:Vuonna 1957 kuolleet