Erik Cainberg

Erik Cainberg (alk. Kaino; 9. huhtikuuta 1771 Alaveteli – 31. maaliskuuta 1816 Turku) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan ennen kaikkea veistämistään Turun akatemiatalon juhlasalin reliefeistä, jotka kuvaavat Suomen sivistyshistorian käännekohtia. Cainbergia pidetään Suomen ensimmäisenä nykyaikaisena kuvanveistäjänä, vaikka useimmat hänen töistään ovat vuosien saatossa kadonneet.

 Elämäkerta 

Cainbergin vanhemmat olivat Erik Matinpoika ja Anna Eerikintytär Kaino-Wirkkala. Isän sukunimi on jäänyt tuntemattomaksi, mutta tämän tiedetään olleen Savosta.

Cainberg opiskeli Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa (Kungliga Akademien för de Fria Konsterna) Tukholmassa vuosina 1789–1816. Hänen on oletettu saapuneen taideakatemiaan äitinsä sukulaisen, kirkonrakentaja Jacob Rijfin avulla. Vuosina 1793–1797 Cainberg oli Tukholmassa kuvanveistäjä Johan Tobias Sergelin yksityisoppilaana ja avustajana veistäen marmoriin Sergelin muovaileman H. G. Porthanin patsaan, joka oli tilattu Turun akatemian kirjastoon. Cainberg sai taideakatemian ensimmäisen mitalin vuosina 1796 ja 1797. Hän kävi vuonna 1802 Roomassa, missä innostui uusklassismista.

pienoiskuva|Väinämöinen soittaa kanteletta, Erik Cainbergin reliefi Turun Akatemiatalon seinällä vuodelta 1814, jota pidetään ensimmäisenä kuvana Väinämöisestä

Cainbergin päätyö on Turun akatemian juhlasaliin tehty kuuden kipsireliefin sarja. Veistosten aiheet oli suunniteltu jo vuosia etukäteen, kun Sergel lähetti hänet vuonna 1813 Turkuun toteuttamaan työtä. Kokonaisuuden nimeksi oli päätetty Upplysningens och vetenskapernas fortgång i Finland ("Valistuksen ja tieteiden edistys Suomessa") ja reliefit esittivät Suomen historian tapahtumia. Cainberg valmisti reliefit vuosina 1814–1816. Ne jäivät hänen viimeiseksi työkseen.

Reliefien aiheet ovat seuraavat:
Väinämöinen soittaa kannelta
Pyhä Henrik kastaa suomalaisia Räntämäellä
Kustaa Vaasa ja prinssi Juhana vastaanottavat Agricolalta raamatun suomennoksen
Kristiina-kuningatar allekirjoittaa yliopiston perustamiskirjan
Yliopiston peruskiven laskeminen 
Aleksanteri I käynnillä Keisarillisessa Turun Akatemiassa

Vuonna 1814 valmistunut Väinämöinen soittaa kannelta on ensimmäinen tunnettu Väinämöisen kuva. Se on samalla ensimmäinen Kalevala-aiheinen teos Suomen taiteen historiassa. Reliefi syntyi huomattavasti ennen Kalevala-eeposta, eikä kuvanveistäjällä ollut minkäänlaista Väinämöisen kuvaa mallinaan.Riitta Ojanperä (toim.) Kalevala kuvissa, Ateneumin taidemuseo/Valtion taidemuseo 2009 s. 11–12

Kalevala-teoksia lukuun ottamatta jälkimaailman arviot Cainbergin tuotannon taiteellisesta arvosta ovat olleet pääosin vähätteleviä. Akatemiatalon reliefisarja on kuitenkin esimerkki aikansa taideihanteista. Kiinnostus Cainbergin työtä kohtaan oli suurimillaan 1800- ja 1900-lukujen taitteessa. Nykyään hänen teoksiaan on Ateneumin taidemuseossa ja Ruotsissa Gripsholmin linnassa.

Palkinnot ja tunnustukset 
Akatemian I mitali 1796, 1797, 
Kuninkaallisen taideakatemian agré 1798.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Erik Cainberg  Svenskt biografiskt lexikon
 Kaarina Pöykkö: Erik Cainberg ja hänen reliefisarjansa Turun vanhassa akatemiatalossa, Jyväskylä studies in the arts; 36 Jyväskylän yliopisto, 1991 .

Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät
Luokka:Vuonna 1771 syntyneet
Luokka:Vuonna 1816 kuolleet