Benedictus XIV

Benedictus XIV (31. maaliskuuta 1675, Bologna – 3. toukokuuta 1758, Rooma), syntymänimeltään Prospero Lorenzo Lambertini, toimi paavina 17. elokuuta 1740 – 3. toukokuuta 1758.Hanska 2005: 322.

 Elämäkerta 

Benedictus syntyi aatelisperheeseen Bolognassa, joka oli siihen aikaan Kirkkovaltion suurin kaupunki. Konklaavi, joka valitsi hänet paaviksi, oli koolla kuusi kuukautta. Benedictuksen on väitetty sanoneen kardinaaleille: "Jos haluatte valita pyhimyksen, valitkaa valtiomies Gotti, jos rehellisen miehen, valitkaa minut". Hänen paaviutensa alkoi suurten vaikeuksien saattelemana. Nämä johtuivat pääasiassa katolisten maiden ja paavinistuimen keskinäisestä kiistelystä siitä, tulisiko oikeus piispojen nimittämiseen kuulua hallituksille vai kirkolle.

Paavina Benedictus toimi erittäin aktiivisesti: Hän muun muassa uudisti pappien koulutusta, kirkon pyhimyskalenteria ja useita paavillisia instituutioita. Ehkä tärkein Benedictus XIV:n uudistus oli lähetystyön lakien voimaansaattaminen kahdella paavin bullalla (käskykirjeellä): Ex quo singularilla ja  Omnium solicitudinumilla.Benedict XIV Encyclopaedia Britannica 1911 Näillä bullilla hän viitoitti lähetystyön käytäntöjä käyttäen ilmaisua "alkukantaisten kulttuurien epäkristilliset ajatukset ja käytännöt". Aiheena oli varsinkin Kiinassa käyty pitkällinen riittikiista, jossa oli kysymys siitä, saivatko kristityt osallistuia perinteisiin kiinalaisiin seremonioihin.
Vuonna 1750 Benedictus XIV julisti Colosseumin pyhäksi paikaksi siellä vuodatetun kirstittyjen marttyyrien vuoksi. Pyhäksi julistaminen lopetti Colosseumin ryöstelyn ja sitä ryhdyttiin suojelemaan.
Benedictus XIV aloitti, yhdessä kardinaali Domenico Silvio Passionein kanssa, Vatikaanin kirjaston luetteloinnin ja laajensi sitä ostamalla 3300 käsikirjoituksen kokoelman.Catholoc Encyclopedia Vuonna 1757 hän uskoi Libyan Pyhän Donatuksen jäännökset fransiskaaneille Vila do Conden kylään, Portugaliin.

Lähteet



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Paavit
Luokka:Vuonna 1675 syntyneet
Luokka:Vuonna 1758 kuolleet