ACARS

ACARS eli Aircraft Communication Addressing and Reporting System on ilmailussa käytettävä tiedonsiirtojärjestelmä, joka mahdollistaa lyhyiden tekstiviestien välittämisen lentokoneiden ja maa-asemien tai toisten lentokoneiden välillä. ACARS käyttää siirtotienä radio- tai satelliittiyhteyksiä.

ACARS-järjestelmä kehitettiin vuonna 1978, mutta se alkoi yleistyä liikenneilmailussa vasta 1980-luvun loppupuolella suurten lentoyhtiöiden siirryttyä sen käyttöön. Alkuvaiheessa ACARS käytti siirtotienään VHF-taajuuksia ja myöhemmin käyttöön otettiin myös satelliittiyhteydet ja HF-taajuudet. Satelliittiyhteydet mahdollistavat yhteydet myös VHF-verkon kantaman ulkopuolella, kuten valtamerien päällä, mutta niiden ongelmana on yhteyksien kallis hinta ja toimimattomuus napa-alueilla. ACARS HF-verkko saatiin valmiiksi vuonna 2001. Se mahdollistaa yhteydet myös napa-alueiden päällä ja on satelliitteja halvempi vaihtoehto valtamerien ylityksissä.

ACARS-sanomat perustuvat vanhaan teleksi-järjestelmään ja tämän vuoksi viestit reititetään aina palveluntarjoajan palvelimien läpi, vaikka viesti lähetettäisiinkin lentokoneesta toiseen.

 Käyttötarkoitukset 
ACARS-sanomia käytetään muun muassa lennonjohdon viestien, ATIS-tiedotteiden, painolaskelmien, aikataulutietojen, huoltotilausten, työvuorolistojen, sijaintiraporttien ja telemetriatietojen välittämiseen. ACARS-viesteillä voidaan välittää myös vapaamuotoisia tekstiviestejä.

Muutamia esimerkkejä ACARS-sanomista:

Helsinki-Vantaan lentoaseman ATIS-tiedote lentokoneelle:
<nowiki>
 /HELATXA.TI2/
 EFHK DEP ATIS D 1118Z 
 DEP RWYS 22R AND 22L
 RWY 22R BC 89. 80. 72. AT TIME 0551. RWY IS DAMP
 RWY 22L BC 89. 89. 89. AT TIME 0530.  RWY IS DAMP
 ON TWYS AND APRONS BA GOOD. 
 HEAVY BIRD ACTIVITY IN VCY OF
</nowiki>

Vapaamuotoinen tekstiviesti huollosta (Finnair Network Control Center, NCC) lentokoneelle:
<nowiki>
 G43H11917#/.HELGHAY 
 TULETTE KUULEMMA TAKAISIN 
 ONKO MITA ONGELMIA 
 NCC TECH 
 LEO
</nowiki>

Helsinki–Bryssel-lennon painolaskelma:
<nowiki>
 G43H#0201#/LOADSHEET PRELIM 1211 
 AY0813/HEL BRU OHLVF   
 2/3/0 ZFW 052643 
 MAX 58500 L 
 TOF 7800 
 TOW 60443 
 MAX  66900 
 TIF   5600 
 LAW  54843 
 MAX  62500 
 UNDLD   5857 
 PAX 61/25/7/0    
 TTL  93 BA
</nowiki>

 Laitteistot lentokoneessa 
Lentokoneessa ACARS-sanomien lähetyksestä ja vastaanottamisesta huolehtii ACARS Management Unit (MU). Kehittyneemmät MU:n versiot tunnetaan nimellä Communication Management Unit (CMU). MU/CMU toimii reitittimenä lentokoneen järjestelmien ja maa-asemien välillä. MU/CMU valitsee aina parhaan siirtotien lähetettävien viestien välitykseen ja välittää saapuneet viestit oikeaan päätteeseen lentokoneessa.

ACARS-viestejä lähetetään Multifunction Control and Display Unit -viestinlähetyslaitteen (MCDU) välityksellä. Viestit tulevat perille radion tai satelliitin välityksellä laitteen näyttöön ja myös paperitulosteena.

Tyypillisesti lentokoneen ACARS-päätelaitteet käsittävät lennonhallintatietokoneen (FMC, Flight Management Computer), tulostimen, ja matkustamopäätteen.

Suurin osa saapuvista viesteistä on tarkoitettu lentäjille ja MU/CMU reitittää ne ohjaamon lennonhallintatietokoneelle tai tulostimelle, ja viestin tyypistä ja lennonvaiheesta riippuen ilmoittaa saapumisesta ääni- tai valomerkillä.

Lennonhallintatietokoneella lentäjät voivat manuaalisesti lähettää viestejä ja lukea saapuneita sanomia. Sanomat voivat saapua myös suoraan ohjaamon tulostimelle.

Viestit voidaan lähettää myös suoraan koneen järjestelmille tai matkustamopäätteeseen. Tällöin MU/CMU välittää viestin suoraan asianomaiselle laitteelle.

ACARS:n hyviä puolia ovat helppo käytettävyys ja myös se, että järjestelmä on levinnyt kansainväliseen lentoliikenteeseen.

 Palveluntarjoajat 
ACARS-palveluntarjoaja välittää lentokoneiden lähettämät sanomat vastaanottajalle ja toisin päin. Palveluntarjoaja laskuttaa lentoyhtiötä palvelun käytöstä välitettyjen viestien määrän mukaan.

Maailmassa on käytännössä kaksi ACARS-yhteyksien palveluntarjoajaa, Aeronautical Radio Inc. (ARINC) ja SITA. Aiemmin ARINC toimi Amerikassa ja SITA Euroopassa sekä Aasiassa, mutta nykyään molemmat toimijat ovat laajentaneet verkkojaan ”toistensa” alueille.

 Järjestelmät maassa 
Palveluntarjoaja välittää lentokoneiden lähettämät viestit edelleen lentoyhtiöiden tai lennonjohdon omiin järjestelmiin. Lentoyhtiön järjestelmä voi esimerkiksi pitää kirjaa lentojen polttoaineen kulutuksesta ja lentäjien lentotunneista.

Yleisin lentoyhtiöiden käyttämä ACARS-palvelin on Rockwell Collinsin valmistama HERMES.

 Maa-asemat Suomessa 
Suomessa toimii suurimpien lentoasemien yhteydessä yhteensä seitsemän ACARS:n VHF-maa-asemaa. Kaikki suomalaiset maa-asemat käyttävät ilmailu-VHF:n ensisijaista eurooppalaista ACARS-taajuutta 131,725 MHz.

 Lentoasema IATA ICAO Kutsumerkki Taajuus   ARINC SITA  Helsinki-Vantaan lentoasema (Vantaa)  EFHK  HEL   V  131,725  x  x Kuopion lentoasema (Siilinjärvi)  EFKU  KUO   V  131,725  x  x Oulun lentoasema  EFOU  OUL   O  131,725  x  x Rovaniemen lentoasema  EFRO  RVN   V  131,725  -  x Tampere-Pirkkalan lentoasema (Pirkkala)  EFTP  TMP   M  131,725  x  x Turun lentoasema  EFTU  TKU   ?  131,725  x  - Vaasan lentoasema  EFVA  VAA   ?  131,725  x  -

 VHF-taajuudet 
Taajuudet megahertseinä.

Eurooppa
131,725 (ensisijainen) 
131,525 
136,900 
136,750 
131,850

Pohjois-Amerikka
136,850 (ensisijainen) 
129,125 
130,025 
130,425 
130,450 
131,125 
136,700 
136,750 
136,800

Muut
131,550 ensisijainen maailmanlaajuinen taajuus 
131,450 ensisijainen taajuus Japanissa
131,475 Air Canadan oma taajuus

 HF-maa-asemat ja taajuudet 
Palveluntarjoajista vain ARINC tarjoaa HF-siirtotietä ACARS-viesteille.

 Auckland, Uusi-Seelanti: 5 583, 10 080 ja 13 352 kHz
 Bahrain: 8 885, 10 045, 11 312, 17 967 ja 21 982 kHz
 Barrow, USA: 6 646 ja 8 936 kHz
 Bolivia: 11 318, 13 315 ja 21 997 kHz
 Kalifornia, USA: 4 672, 8 559, 10 081, 11 327, 13 276 ja 21 934 kHz
 Guam: 8 927 ja 11 306 kHz
 Hat Yai, Thaimaa: 13 270 ja 17 928 kHz
 Havaiji, USA: 8 912, 10 075, 11 312, 11 348 ja 17 936 kHz
 Johannesburg, Etelä-Afrikka: 4 681, 8 834 ja 21 949 kHz
 Krasnojarsk, Venäjä: 10 087 ja 13 321 kHz
 New York, USA: 5 523, 8 912, 11 315, 13 275, 17 919 ja 21 934 kHz
 Reykjavik, Islanti: 5 720, 6 712, 8 977, 11 184 ja 15 025 kHz
 Shannon, Irlanti: 5 547, 6 532, 8 843, 8 942 ja 11 384 kHz
 Telde, Kanariansaaret
 Albrook, Panama

 Tulevaisuus 
ACARS-järjestelmä on pääosiltaan kehitetty 1970-luvulla ja onkin jo auttamatta vanhanaikainen tiedonsiirtojärjestelmä. Arvioiden mukaan nykyisen kaltainen järjestelmä saavuttaa maksimikäyttöasteensa Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa parin-kolmen vuoden kuluessa, käytön kasvun ollessa jopa yli 20 % vuodessa.

Lentokoneteollisuuden ratkaisu kapasiteettipulaan on ottaa vähitellen käyttöön VDL-2 -infrastruktuurin mukaiset laitteet lentokoneissa ja maa-asemilla. VDL-2 tarjoaa 31,5 kb/s tiedonsiirtonopeuden.

Myöhemmin OSI-malliin perustuva Aeronautical telecommunications network tulee todennäköisesti syrjäyttämään nykyisen ACARS-järjestelmän.

 Muuta 
SUSE Linuxissa on ACARS-viestejä selväkieliseksi purkava ohjelma acarsdec.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
ACARS Online
Scandinavian Flight Operations 
ARINC
SITA
ACARSD Ilmainen ACARS-dekooderi

Luokka:Avioniikka