Isthmian kisat

Isthmian kisat () olivat antiikin kreikkalaiset Poseidon-jumalan kunniaksi järjestetyt urheilukilpailut. Ne järjestettiin Korintin kannaksella () sijainneella Isthmian Poseidonin pyhäkköalueella joka toinen vuosi. Kisat olivat yhdet neljästä panhelleenisistä kisoista, nykyaikaisten olympialaisten edeltäjistä.

 Historia 

Kreikkalaisen mytologian mukaan Isthmian kisat perusti joko Sisyfos tai Theseus. Korinttilaisten itsensä mukaan ne perusti Sisyfos Saroninlahteen hukkuneen Melikertes-Palaimonin muistoksi delfiinin tuotua tämän ruumiin Isthmiaan. Ateenalaiset sen sijaan pitivät perustajana Theseusta.

Isthmian kisoja vietettiin ensimmäisen kerran varmuudella 49. olympiadin aikana eli 582–578 eaa., jolloin niistä tuli yhdet panhelleenisistä kisoista. Kisat olivat Korintin hallinnassa muulloin, paitsi ajalla 146–44 eaa., jolloin kaupunki oli raunioina roomalaisten tuhottua sen. Tuona aikana kisoja hallinnoi Sikyon, ja ne saattoivat myös olla siirretty Sikyoniin.

Vuonna 336 eaa. Aleksanteri Suuri nimettiin Isthmian kisoissa kreikkalaisten johtajaksi Persiaa vastaan. Roomalaisten osallistuminen kisoihin sallittiin vuonna 288 eaa. Titus Quinctius Flamininus käytti vuoden 196 eaa. kisoja julistaessaan kreikkalaiset valtiot vapaiksi Makedonian vallasta. Keisari Nero vieraili Isthmiassa ja sen kisoissa vuonna 67 jaa. Tuolloin hän muun muassa ilmoitti kisojen osallistujille aloittavansa Korintin kanavan rakentamisen. Kisoja järjestettiin, kunnes keisari Theodosius I kielsi ne muun pakanauskonnon mukana.

Diogenes Laertioksen mukaan Platonin kerrottiin kilpailleen nuorena painijana Isthmian kisoissa. Hänen kutsumanimensä ”Platon” eli ”leveä” olisi erään tulkinnan mukaan tullut hänen painityylinsä leveydestä.Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit 3.4.

 Kisat 

Isthmian kisat järjestettiin yhdessä Nemean kisojen kanssa aina samana vuonna, aina vuosi ennen ja vuosi jälkeen joka neljäs vuosi järjestettyjä Olympian kisoja, toisin sanoen aina olympiadin toisena ja neljäntenä vuotena. Ennen ajanlaskun alkua kisat osuivat nykyisessä ajanlaskussa parillisille ja ajanlaskun alun jälkeen parittomille vuosille. Kisat järjestettiin suunnilleen nykyisen huhtikuun lopulla tai toukokuun alussa.

Kisojen lajeihin kuuluivat hevosurheilukilpailut, jotka järjestettiin Isthmian hippodromilla; muita urheilukilpailuita, jotka järjestettiin Isthmian stadionilla; sekä musiikkikilpailuita.

Isthmian kisojen voittajat saivat alun perin palkinnoksi männynhavuseppeleet, myöhemmin villisellerin lehvistä tehdyt seppeleet. Voittajien kunniaksi kirjoitettiin myös runoja. Parhaiten tällainen runous tunnetaan Pindarokselta, joka kirjoitti useita hymnejä Isthmian voittajien kunniaksi.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Isthmia
Luokka:Panhelleeniset kisat