Indoeurooppalainen kantakieli

Indoeurooppalainen kantakieli eli kantaindoeurooppa on oletettu eli hypoteettinen kantakieli, josta indoeurooppalaiset kielet ovat aikaa myöten eriytyneet. Indoeurooppalaisia kieliä tutkiva kielitieteen ala on indoeuropeistiikka. 

Indoeurooppalaista kantakieltä puhuttiin noin 6000 vuotta sitten.Kapović 2017, s. 1–2.Ringe 2006, s. 4. Puhujien kotiseudusta on erilaisia teorioita. Yleisimmin hyväksytty teoria on niin sanottu kurgaaniteoria, joka sijoittaa indoeurooppalaiset nykyisen Ukrainan ja eteläisen Venäjän aroille Mustanmeren pohjoispuolelle.

Indoeurooppalaisella kantakielellä uskotaan olleen murteita. Siitä on kyetty mallintamaan noin 1 500 leksikaalista osaa, mikä on kuitenkin vain murto-osa kielen koko sanastosta.Kapović 2017, s. 5–7. Mallintamista alettiin tehdä 1850-luvulla.

 Päähaarat 

Kantaindoeuroopasta polveutuvat kielet voidaan muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta jakaa kymmeneen päähaaraan:Kapović 2017, s. 3–5.

 Anatolialaisiin kieliin (sammunut)
 Indoiranilaisiin kieliin
 Helleenisiin kieliin
 Itaalisiin kieliin
 Kelttiläisiin kieliin
 Germaanisiin kieliin
 Armenialaisiin kieliin
 Tokaarilaisiin kieliin (sammunut)
 Baltoslaavilaisiin kieliin
 Albanialaisiin kieliin

Fonologia

 Konsonantit 
Indoeurooppalaisen kantakielen äänneoppi on mallinnettu etupäässä vanhimpien indoeurooppalaisten kielten pohjalta, joissa arkaaiset piirteet ovat säilyneet parhaiten. Tällaisia ovat esimerkiksi sanskrit, avestan kieli, muinaiskreikka, latina, muinaiskirkkoslaavi, liettuan kieli, gootin kieli, heetin kieli, muinaisiiri, tokaari A ja B, klassinen armenian kieli sekä albanian kieli.Kapović 2017, s. 13–14. Marginaalifoneemit on merkitty taulukoissa sulkeiden sisään.

+ KonsonantitLabiaaliKoronaaliPalataaliVelaariLabiovelaariLaryngaaliNasaalit *m *nKlusiilitSoinnittomat *p *t *ḱ *k *kʷSoinnilliset (*b) *d *ǵ *g *gʷAspiroidut *bʰ *dʰ *ǵʰ *gʰ *gʷʰFrikatiivit *s *h₁, *h₂, *h₃Approksimantit*l, *r*y*w

 Frikatiivit 
Kantaindoeuroopan foneemilla *s oli allofoni *z, joka esiintyi ennen soinnillisia klusiileja.Fortson 2004, s. 55.

 Laryngaalit 
Niin kutsuttujen laryngaalien tarkka foneettinen asu on kiistanalainen.Kapović 2017, s. 30. Yhden näkemyksen mukaan *h₁ toteutui [h]-äänteenä, *h₂ toteutui [ħ]-äänteenä ja *h₃ toteutui [ʕ]-äänteenä.Fortson 2004, s. 58.

 Vokaalit 
+ Vokaalit ja diftongitVokaalit Lyhyet (*a) *e *o    Pitkät  *ē  *ō   Diftongit (*ay) *ey  *oy (*aw)   *ew *ow   *ēy *ōy  *ēw *ōw 
Kielitypologiselta näkökannalta indoeurooppalaisen kantakielen vokaalijärjestelmä vaikutti varhaisessa vaiheessa olevan epätyypillinen, sillä on mahdollista, että vokaalifoneemeja oli vain kaksi: *e ja *o.Kapović 2017, s. 154–155.

 Morfologia 
 Nominit 
Substantiiveilla oli kolme kieliopillista sukua: maskuliini, feminiini ja neutri.Kapović 2017, s. 62.

Kieliopillisia lukuja oli kolme: yksikkö, kaksikko ja monikko.

Sijamuotoja oli kahdeksan: nominatiivi, genetiivi, datiivi, akkusatiivi, vokatiivi, lokatiivi, instrumentaali ja ablatiivi. Adjektiivit taipuivat samoin kuin substantiivit.

Sanan *h₂stḗr 'tähti' rekonstruoitu taivutusparadigma Ringen (2006) mukaan:Ringe 2006, s. 47.

 YksikköDuaali MonikkoNominatiivih₂stḗrh₂stérh₁eh₂stéresVokatiivih₂stḗrh₂stérh₁eh₂stéresAkkusatiivih₂stérm̥h₂stérh₁eh₂stérn̥s Instrumentaali h₂stréh₁ h₂str̥bʰíDatiivih₂stréyh₂str̥mósAblatiivih₂strésh₂str̥mósGenetiivih₂strésh₂str̥óHomLokatiivih₂stér(i)h₂str̥sú
Sanan *h₂wĺ̥h₁neh₂ 'villa' rekonstruoitu taivutusparadigma Ringen (2006) mukaan:Ringe 2006, s. 50.
 YksikköNominatiivih₂wĺ̥h₁neh₂Vokatiivih₂wĺ̥h₁n[a]Akkusatiivih₂wĺ̥h₁neh₂m(-ām) Instrumentaali h₂wĺ̥h₁neh₂(e)h₁Datiivih₂wĺ̥h₁neh₂eyAblatiivih₂wĺ̥h₁neh₂sGenetiivih₂wĺ̥h₁neh₂sLokatiivih₂wĺ̥h₁neh₂(i)
Verbit
Verbejä on vaikeampi mallintaa kuin muita sanaluokkia, sillä varhaistenkin indoeurooppalaisten kielten verbijärjestelmät poikkeavat toisistaan.Kapović 2017, s. 91–92.

Luvut olivat yksikkö, kaksikko ja monikko. Persoonat olivat ensimmäinen, toinen ja kolmas. Aspektit olivat preesens, aoristi ja perfekti. Pääluokat olivat aktiivi ja mediopassiivi. Tapaluokkia oli neljä: indikatiivi, imperatiivi, optatiivi ja subjunktiivi.

Vokaalivaihtelu
Vokaalivaihtelut olivat tyypillisiä.Kapović 2017, s. 61.

 Lähteet 




Viitteet

Luokka:Indoeurooppalaiset kielet
Luokka:Kantakielet