Bokseri

Bokseri () on saksalainen molossikoira. Nykyisin bokseri on maailmanlaajuisesti tunnettu käyttö- ja seurakoira. Suomessa boksereita on koulutettu jälki-, haku-, viesti- ja suojelukoiriksi. Suomen ensimmäinen sokeiden opaskoira oli bokseri. 

Rotu oli vuonna 2025 Suomen 78. eniten rekisteröity koirarotu. Vuosina 2020–2025 Suomessa syntyi joka vuosi noin 100–200 bokseria.

FCI-maissa rotu kuuluu ryhmään 2 (molossit, pinserit, snautserit ja sveitsiläiset paimenkoirat), USA:ssa ja Englannissa ryhmään työkoirat (working dogs).

 Ulkonäkö 

Bokseri on keskikokoinen, uroksien säkäkorkeus 57–63 cm, narttujen 53–59 cm, paino uroksilla noin 35-40kg, nartuilla noin 25-35kg. Väriltään bokseri on joko "keltainen" (maskillinen soopeli eli fawn) tai juovikas (brindle). Valkoiset merkit sallitaan, mutta valkoista väriä ei saa olla yli kolmasosaa. Myös värivirheellisiä kokovalkoisia boksereita tavataan. 

Rodun tunnusomaisin piirre on pää: kuono on lyhyehkö ja leuka vahva. Purenta on alapurenta. 

Alun perin bokserilta on typistetty korvat ja häntä terhakamman vaikutelman luomiseksi. Tämä on nykyään kielletty  useimmissa EU-maissa eläinsuojelulakien nojalla - Suomessa vuodesta 1971.

 Luonne ja käyttäytyminen 

Bokseri on todella leikkisä ja vahtimisvietti on voimakas. Se on siisti ja helposti koulutettavissa. Bokseri on palveluskoirarotu ja rotumääritelmän mukaan sen tulee olla muun muassa vahvahermoinen, itsetietoinen, rauhallinen ja tasapainoinen, mutta varautunut vieraita kohtaan. Bokseri kiintyy omistajaansa lujasti ja haluaa olla mukana kaikissa arjen pikku askareissakin. Se rakastaa leikkejä toisten koirien ja ihmisten kanssa ikään, rotuun ja sukupuoleen katsomatta, ja on siksi myös oiva valinta lapsiperheeseenkin.

 Alkuperä 
Saksassa käytettiin bullenbeisser-koiria (häränpurija) metsästyksessä, erityisesti villisian metsästyksessä. Koiran tehtävänä oli ottaa kiinni ajokoirien esiin ajama riista ja pidellä sitä kunnes metsästäjä tuli lopettamaan saaliin. Myöhemmin niitä käytettiin markkinoilla härän- ja karhunpurijoina. 

Bokseri on kehittynyt bullenbeissereista, kun jalostukseen valittiin leveäsuisia yksilöitä.  Ensimmäinen rotumääritelmä valmistui vuonna 1902. 1930-luvulla bokseri oli Saksassa suosittu suojelu- ja viestikoira. Ensimmäiset bokserit saapuivat Suomeen tiettävästi v. 1910.

 Bullboxer 
1990-luvulla tapahtui vahinkoastuminen bokserin ja staffordshirenbullterrierin välillä. Syntynyt pentue oli paitsi viehättävän näköinen, sillä ei myöskään ollut kantarotujensa terveysongelmia. Tämän vuoksi jalostusta päätettiin jatkaa eteenpäin tavoitteena kokonaan uusi rotu. Boksereiden ja staffordshirenbullterriereiden kasvattajat pitävät bullboxeria "huonona sekoituksena" ja ovat myös kyseenalaistaneet väitteet sen terveydestä.Morris, Desmond. Dogs - The Ultimate Dictionary of Over 1000 Dog Breeds, s. 498-499. Trafalgar Square, 2008: North Pomfret, Vermont.

Bullboxer on kantarotujensa välimuoto: pitkäraajaisempi kuin staffordshirenbullterrieri, suippokuonoisempi kuin bokseri. Sen säkäkorkeus on noin 41–53 cm ja paino 17–24 kg.

 Terveys 
Rodun keskimääräinen elinikä on noin 9 vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2011–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet, sydänsairaudet, selkäsairaudet sekä luuston ja nivelten sairaudet. Bokserin merkittävimmät terveysongelmat ovat lonkkaniveldysplasia, selkäsairaudet, sydänsairaudet, osteokondroosi, ristisidevauriot ja munuaissairaudet.

Luuston sairauksista yksi seurattavista on lonkkaniveldysplasia. Vain noin 50 %:lla boksereista on terveet lonkat (Suomen Kennelliiton arvosteluasteikolla A tai B), kun taas kohtalaista tai vaikeaa lonkkaniveldysplasiaa esiintyy jopa 12 %:lla rodun edustajista (Suomen Kennelliiton arvosteluasteikolla D tai E).

Selän sairauksista boksereilla esiintyy sekä spondyloosia että välimuotoisia lanne-ristinikamia. Välimuotoinen lanne-ristinikama eli LTV on koirilla yleisesti esiintyvä synnynnäinen nikaman epämuodostuma. Tutkimukset kertovat sen altistavan selkäkivulle ja halvausoireille, agilitykoirilla myös loukkaantumisille. Lisäksi LTV on yhteydessä lonkkanivelen kasvuhäiriöön. 

Spondyloosi on selkärangan rappeumasairaus, jossa selkänikamien rajoille muodostuu luupiikkejä ja/tai -siltoja. Spondyloosia kehittyy usein normaalistikin ikääntymisen myötä, mutta boksereilla rappeumaa todetaan jo nuorilla koirilla ja tällöin puhutaan perinnöllisestä spondyloosista.

Bokserin PEVISA-ohjelmassa on pakollinen lonkkakuvauslausunto, selkälausunto ja sydänkuuntelu. Bokserilla esiintyy paljon erilaisia sydänsairauksia, joista suurin osa on perinnöllisiä. PEVISAn avulla vastutettavat sairaudet ovat aortta- ja pulmonaalistenosis.

Eturistisidevaurio on yksi yleisimmistä koirien tuki- ja liikuntaelinsairauksista. Eturistisiteen katketessa polvinivel löystyy, ja reisiluu pääsee liukumaan sääriluun nivelpinnalla taaksepäin. Polviniveleen kehittyy nopeasti tulehdusreaktio ja nivelrikko, josta aiheutuu koiralle kipua ja ontumista. Boksereilla eturistisidevauriot ovat melko yleisiä.

Osteokondroosi on rustonalaisen luutumisen paikallinen häiriö. Osteokondroosia esiintyy erityisesti massiivisilla roduilla. Boksereilla osteokondroosia esiintyy erityisesti olkanivelissä ja polvinivelissä.

Renal dysplasia on synnynnäinen ja perinnöllinen munuaissairaus, joka johtaa munuaisten vajaatoimintaan ja koiran kuolemaan alle kahden vuoden iässä. Pennulla on jo syntyessään alikehittyneet munuaiset. Munuaiset toimivat vajavaisesti mm. poistaessaan elimistössä syntyneitä jäteaineita sekä tuottaessaan punasolujen muodostuksessa tarvittavaa erytropoietiini-hormonia.

Bokserit ovat selkeästi keskimääräistä koirarotua sisäsiittoisempia. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoinen koirarotu oli sekarotuinen ja sen jälkeläisen sisäsiittoisuusluku oli 0,037. Serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 0,0625 ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on 0,25, mikä on melkein sama kuin keskimääräisellä rotukoiralla. Bokserin jälkeläisen luku on jopa 0,40. Yleisellä tasolla sisäsiittoisuus lisää sairastavuutta ja heikentää rodun elinvoimaa.

 Katso myös 
Staffordshirenbullterrieri
Bullenbeisser

 Lähteet 

Kirjallisuutta
 Valle, O. (toim.): Vuosien varrelta meiltä ja muualta : Suomen bokseriyhdistys - Finlands boxerförening r.y. 1944-1994.  

 Aiheesta muualla 




Luokka:FCI 2 Pinserit, snautserit, molossityyppiset ja sveitsinpaimenkoirat
Luokka:Mastiffit
Luokka:Saksalaiset koirarodut
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit