Johanna II (Navarra)

Johanna II (ransk. Jeanne II de Navarre) ; (1309–1349) oli Navarran kuningatar vuosina 1329–1349.

Suku

Hänen vanhempansa olivat Ranskan kuningas Ludvig X Itsepäinen ja Marguerite de Bourgogne, joiden ainoa lapsi hän oli. Jeannen äiti kuoli vankilassa vuonna 1315. Seuraavana vuonna kuolivat hänen isänsä Ludvig X ja velipuolensa Juhana Postuumi, jotka molemmat olivat olleet sekä Ranskan että Navarran kuninkaita.  

 Kruununperimys 
Jeanne II suljettiin pois kuninkuuden perimyksestä, koska hänen epäiltiin syntyneen avioliiton ulkopuolisesta suhteesta. Lisäksi hän oli alaikäinen ja naispuolinen, kruunulla kun oli miespuolisiakin perillisiä eli hänen kaksi setäänsä. Hänen setänsä Filip V oli ennen Juhana Postuumin syntymää ollut sijaishallitsija ja nousi Ranskan kuninkaaksi Juhana-vauvan kuoltua. Hän oli myös Navarran kuningas nimellä Filip II. Kun Filip V Pitkä kuoli, oli jo muodostunut tavaksi, että lähin miespuolinen sukulainen nousee Ranskan uudeksi hallitsijaksi edesmenneen kuninkaan seuraajana. Myöskään Filip V Pitkällä ei ollut kuin tyttäriä. Myös uusi kuningas, edellisen veli Kaarle IV Kaunis otti itselleen Navarran kuninkaan tittelin. Vaikka Navarran kuninkuus oli periytynyt aiemminkin myös naispuolisille, Jeanne oli edelleen iältään kovin nuori eikä vielä naimisissakaan. 

Ranskan uusi, Valois-sukuinen kuningas Filip VI kuitenkin tunnusti hänen oikeutensa Navarran kruunuun vuonna 1328, Jeanne II:n kahden sedän Filip V:n ja Kaarle IV:n jälkeen. Filip VI ei itse polveutunut suoraan Navarran kuninkaista ja Jeanne II:n isoäiti Jeanne I oli perinyt kruunun isältään, joten naisperimys oli mahdollinen Navarran kuningaskunnassa. Kuitenkin laaditun sopimuksen mukaisesti Jeanne luopui vaatimuksistaan Ranskan valtaistuimeen ja sai korvauksen Ranskan kuninkaan maihin liitetyistä Champagnen ja Brien kreivikunnista. Tämä korvaus käsitti Angoulêmen ja Mortainin kreivikunnat. Kuitenkin hän myöhemmin vaihtoi Angoulêmen kreivikunnan alueisiin Vexinin kreivikunnassa: Pontoise, Beaymont-sur-Oise ja Asnières-sur-Oisen alueisiin.

Avioliitto ja lapset
Jeanne avioitui serkkunsa Évreux'n kreivi Philippen kanssa, josta tuli Navarran kanssahallitsijana Filip III. 

Heille syntyi kahdeksan lasta::

 Marie (1330–1347), avioitui Aragonian kuningas Pedro IV:n kanssa, kuoli 14-vuotiaana
 Kaarle II Ilkeä/ Paha (1332–1387), Évreux’n kreivi ja Navarran kuningas
 Blanche de Navarre (1333–1398), avioitui vuonna 1349 Filip VI Valois'n, Ranskan kuninkaan kanssa
 Philippe (1336–1363), Longuevillen kreivi
 Agnès (1334–1396), avioitui Foix’n kreivi ja Béran’in varakreivi Gaston III:n kanssa
 Jeanne (1338–1387), nunna
 Jeanne nuorempi (1339–1403), avioitui Rohan’in varakreivi Jean I:n kanssa
 Louis (1341–1372), Beaumont-le-Roger’n kreivi


Hallinto
Jeanne II hallitsi Navarraa kuningattarena vuodesta 1328 aina kuolemaansa saakka vuoteen 1349. Hän hallitsi yhdessä kanssakuninkaan, aviopuolisonsa Filip III:n kanssa. Filip oli myös Kapetingi, sillä hänen isänsä oli Filip III:n nuorin poika, Évreux'n kreivi Louis. Näin hän peri isänsä Évreux'n kreivin arvon. Heidän vanhin poikansa Kaarle II peri ensiksi Navarran kuningaskunnan äidiltään vuonna 1349 ja myöhemmin Évreux'n kreivikunnan.

Mielenkiintoisen yksityiskohdan muodostaan kuninkuuden palautuminen sukuun, sillä heidän jälkeläisiään olivat:
 tuleva Henrik IV, joka peri Ranskan kruunun vuonna 1589, kun viimeinenkin Valois-sukuun kuulunut hallitsija oli kuollut.
 jo aiemmin, heidän jälkeläisensä Henrik II (Ranska), joka äitinsä puolelta polveutui Navarran hallitsijoista, oli noussut vuonna 1548 Ranskan kuninkaaksi.

 Viitteet 

Kirjallisuutta
 Leblanc-Ginet, Henri; Histoire des Rois de France. Éditions Moréna et Actualités de l'Histoire, 1997.
 Les Rois de France. Judocus. Pariisi 1989.
 Kirchhoff, Elisabeth; Rois et Reines de France. Sisältää myös Mémoires de Commines. 1996.
 Wenzler, Claude; Généalogie des Rois de France. Èditions Ouest-France. 1994.

Luokka:Navarran hallitsijat
Luokka:Vuonna 1309 syntyneet
Luokka:Vuonna 1349 kuolleet