Hietalahti (Vaasa)

Hietalahti () on kahdesta kaupunginosasta, 9. ja 10. kaupunginosasta koostuva alue Vaasassa, Klemetsönniemen etelä- ja kaakkoislaidalla noin kilometrin etäisyydellä Vaasan ydinkeskustasta.  Ensimmäinen talo Hietalahteen on rakennettu 1920-luvulla. Hietalahti on Vaasan arvostetuimpia asuinalueita kauniiden rakennustensa ja rauhallisen ilmapiirinsä vuoksi.

Monet Vaasan urheilukeskuksista ovat keskittyneet Hietalahteen, erityisesti sen länsiosiin, esimerkiksi jalkapallostadion, uimahalli, pesäpallostadion, monitoimiviheriö, kiekkogolf-puisto Rytilaakso (jossa aikaisemmin noin vuoteen 1970 saakka sijaitsi siirtolapuutarha), yleisurheilustadion Kaarlen kenttä sekä salibandy-, tennis- ja squash-harrastajien suosima Tennis-Center. Kaupunginosassa sijaitsi Vaasan ravirata, jonka pääkatsomon kolmas kerros tuhoutui tulipalossa 7. toukokuuta 2006. Ravirata on sittemmin purettu. Radan kohdalle rakennetaan uutta asuinaluetta.

Hietalahden eteläosassa sijaitsee Vaasan ammatillinen oppilaitos Vamia.

Hietalahden rajat
Vaasan hallinnon tilastoalueista Hietalahti muodostaa Keskustan suuralueella kaksi pienaluetta, Hietalahti 9 ja Hietalahti 10, joiden rajat ovat yhteneväiset kaupungin asemakaavoissa määriteltyjen 9. ja 10. kaupunginosien kanssa. Näiden kahden kaupunginosan välinen raja kulkee Rantamaantietä ja Kauppapuistikkoa pitkin. 9. kaupunginosa käsittää tästä itäpuolen, joka rajautuu idässä Ratakatuun ja 10. kaupunginosa länsipuolen, joka rajautuu lännessä Raastuvankatuun ja Sanmarkinkatuun. Pohjoisessa alueet rajautuvat Korsholmanpuistikkoon.

Yleisessä kielenkäytössä Hietalahden ja keskustan välinen raja ei ole selkeä. Esimerkiksi viereisessä kaupunginosassa sijaitseva Vaasan keskussairaala katsotaan yleensä osaksi Hietalahtea.

Historia

Hietalahden kaupunginosat olivat pitkälti piirretty Carl Axel Setterbergin 1855 laatimaan asemakaavaan ikään kuin maanvarauksina, eli niiden korttelit olivat jäsentymättömiä. Asutusta oli aluksi Tiilitehtaankadun pohjoisosassa. Eteläpuolelle levittäydyttiin vasta 1900-luvun alussa, kun sinne asettautui maalta kaupunkiin muuttaneita. Suurimmaksi osaksi he olivat käsityöläisiä.

Hietalahti alkoi rakentua kunnolla 1920-luvulla, joskin hitaasti. Vilkkain rakentamisen kausi alueella oli 1940- ja 1960-lukujen välinen aika, jolloin useimmat asuintalot sekä muun muassa Hietalahden koulu ja Vaasan uimahalli rakentuivat.

Alueita

250px|pienoiskuva|vasen|Vanhan omakotitaloalueen rakennuksia Malmönkadulla.
Hietalahden vanhan omakotitaloalueen ja sen rakennukset on suunnitellut kaupunginarkkitehti Carl Schoultz. Alue sijaitsee Klemetinkadun, Asemakadun, Hietalahdenkadun ja Malmönkadun välisissä kortteleissa. Alue alkoi rakentua vuonna 1925 ja asemakaava hyväksyttiin vuonna 1933, kun viimeinen talo oli jo rakennettu. Rakennukset ovat kirkkaan värisiä laudoitettuja harjakattoisia hirsitaloja ja edustavat 1920-luvun klassisismia.

250px|pienoiskuva|Malmön lahjataloalueen rakennuksia Karjalankadulla.
Niin kutsuttu Malmön kaupunginosa sijaitsee Tiilitehtaankadun, Skoonenkadun, Klemetinkadun ja Kurteninkadun rajaamalla alueella. Siellä on 1940- ja 1950-luvuilla rakennettuja taloja, joista osa on lahjataloja Ruotsista. Lahjatalojen tarkoitus oli lievittää sotien välisenä aikana ollutta asuntopulaa. Alueen talot ovat yksikerroksisia puutaloja.

Hietalahden rivi- ja kerrostalot ovat rakentuneet 1940- ja 1960-lukujen välillä. Alueen korkeimmat rakennukset ovat valtatien länsipuolella. Hietalahden itäpuolella lähes kaikki rakennukset ovat alle neljäkerroksisia.

Klemetinkadun, Hietalahdenkadun ja Kauppapuistikon rajaama alue on kaupunkikuvaltaan kahdeksannen kaupunginosan kanssa yhtenäistä kerrostunutta aluetta, jossa on paljon vanhoja puutaloja sekä rapattuja ja punatiilisiä kerrostaloja 1950- ja 1970-luvuilta.

250px|pienoiskuva|Mäkikaivontietä.
Mäkikaivon alue sijaitsee Hietalahden koilliskulmassa, joka on 1990- ja 2000-luvuilla rakentunut asuinalue.

Entisen raviradan kohdalle rakennetaan uutta Ravilaakson asuinaluetta, joka kaupungin arvion mukaan olisi valmistuessaan noin kahdentuhannen asukkaan alue.

Merkittäviä rakennuksia
pienoiskuva|Viljo Revellin suunnittelemia kerrostaloja Malmönkadulla. Nämä talot olivat alkujaan Oy Strömberg Ab:n työsuhdeasuntoja.

Keskussairaala, Karl Viktor Reinius, 1902
S-sairaala, ent. tartuntasairaala, Carl Schoultz, 1925, laajennukset Ingvald Serenius, Niilo Kostiainen, Eeli Marttunen
Vaasan uimahalli, Olli ja Eija Saijonmaa 1961, Kari Kyyhkynen 1983 
Bragen ulkomuseo, 24 rakennusta
Hietalahden puisto, Hietalahden Villa
vanha omakotitaloalue Asemakadun, Hietalahdenkadun ja Malmönkadun rajaamassa korttelissa, Carl Schoultz
Sato-kortteli eli ”lättähattutalot”, Malmönkatu, Viljo Revell 1946–1956 
Hietalahden koulu, Ravikatu 9, Osmo Sipari 1957
Vaasan kauppaoppilaitos, Elma ja Erik Lindroos
”Peninkulmatalo”, Hietalahdenkatu 22–24, Viljo Revell 1959–1960
Hietalahden jalkapallostadion, Sigge Arkkitehdit, 2016.

Väestö
pienoiskuva|vasen|Kellosepänkatua.
Vuonna 2015 Hietalahdessa asui yhteensä 4 855 asukasta. Alue on vajaan kymmenen vuoden aikana hieman kasvanut, vuonna 2024 siellä oli 4 935 asukasta. Väestöstä itäosassa asui 4 041 ja länsiosassa 894. Vaasan kaikista osa-alueista juuri itäinen Hietalahti on asukasluvultaan kaupungin suurin pienalue. Työpaikkoja Hietalahdessa oli vuonna 2023 kaikkiaan noin 1 170 kappaletta.

Hietalahden itäosan asukkaista äidinkielenään suomea puhui 74,4 %, ruotsia 17,7 % ja muita kieliä 8,0 % vuonna 2015. Länsipuolella äidinkielenään suomea puhui 61,3 %, ruotsia 33,8 % ja muita kieliä 4,8 %. 

Opiskelijoiden osuus työvoimasta oli Hietalahden itäpuolella 16,2 % ja länsipuolella 20,9 % vuonna 2013. Työttömien osuus työvoimasta oli itäpuolella 10,6 % ja länsipuolella 10,1 % samana vuonna.

 Liikenneyhteydet 
Valtatie 3 ja eurooppatie E12 kulkevat Hietalahden läpi. Palokatuja Hietalahdessa ei ole lukuun ottamatta länsipuolella sijaitsevaa kahta palokatua, jotka ovat Talonrakentajankuja ja Vesitehtaankuja. 

Hietalahden kautta ajavat Vaasan joukkoliikenteen Liftin seuraavat linjat:

Linja 1: Liisanlehto – Västervik
Linja 4: Gerby – Lentokenttä
Linja 7: Länsiniitty – Keskusta – Liisanlehto
Linja 8: Pukinjärvi – Keskusta – Hietalahti
Linja 12: Länsiniitty – Keskusta – Suvilahti
Linja 30: Vaasa – Tervajoki
Linja 44: Keskusta – Lentokenttä

 Politiikka 
Hietalahden äänestysalueen kannatetuin puolue on ollut perinteisesti SDP, kun Vaasan keskustan muilla äänestysalueilla RKP on kerännyt eniten kannatusta. Poikkeuksena vuoden 2024 europarlamenttivaalit, jolloin SDP putosi Hietalahdessa kannatuksessa vasta neljänneksi RKP:n, Vasemmistoliiton ja Kansallisen Kokoomuksen kunkin kerättyä enemmän ääniä alueella.

 Puolueiden kannatus Hietalahdessa Puolue Kuntavaalit2025 Aluevaalit2025 Europarlamentti-vaalit 2024Europarlamenttivaalit 2024; Hietalahti (Äänestysalue 005, Vaasa) 20.6.2024. Oikeusministeriö. Viitattu 6.1.2026. Eduskuntavaalit2023 Aluevaalit2022 Kuntavaalit2021 Europarlamentti- vaalit 2019Europarlamenttivaalit 2019; Hietalahti (Äänestysalue 005, Vaasa) 22.9.2020. Oikeusministeriö. Viitattu 6.1.2026. Eduskuntavaalit2019Eduskuntavaalit 2019; Hietalahti (Äänestysalue 005, Vaasa) 23.9.2020. Oikeusministeriö. Viitattu 22.9.2025. Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  454  27,0 446  28,4 160  12,9 524  23,9 388  25,4 409  22,3 411  30,2 631  27,0  338  20,1 287  18,3 266  21,4 475  21,7 350  23,0 389  21,2 248  18,2 475  20,3  288  17,2 277  17,7 201  16,2 271  12,4 260  17,0 301  16,4 146  10,7 289  12,4  179  10,7 157  10,0 121  9,7 166  7,6 112  7,3 187  10,2 149  10,9 216  9,2  136  8,1 101  6,4 101  8,1 389  17,8 164  10,8 282  13,8 169  12,4 374  16,0  121  7,2 103  6,6 257  20,7 97  4,4 68  4,5 92  5,0 59  4,3 110  4,7  98  5,8 116  7,4 58  4,7 106  4,8 72  4,7 100  5,5 78  5,7 116  5,0  53  3,2 59  3,8 57  4,6 77  3,5 44  2,9 48  2,6 62  4,6 82  3,5  12  0,7 10  0,6 9  0,7 45  2,1 21  1,4 12  0,7            8  0,4 42  2,8        Muut    13  0,8 14  1,1 31  1,4 4  0,3 14  0,8 39  2,9 41  1,9 Äänestys % 49,1 47,8 39,2 68,1 44,5 53,7 41,5 71,1

Kuvia

 Lähteet 

 Huomautukset 

Aiheesta muualla

Hietalahti, Sandviken : kaupunginosa Vaasassa 1350–1992. Toim. Lars Sundqvist, Petteri Järvinen, Lauri Hietamäki. Hietalahden pienkiinteistöyhdistys, 1992. .

*