Valtionuskonto

Valtionuskonto on valtion virallinen, lainsäädännössä määritelty uskonto. Lisäksi valtiolla saattaa olla virallinen kirkkokunta eli valtionkirkko.

 Valtionkirkko 
Valtionkirkko on valtiosta hallinnollisesti ja taloudellisesti riippuvainen kirkkokunta. 

Valtionkirkon historia alkoi Armeniasta. Tämä tapahtui vuonna 301, kun kuningas Trdat julisti kristinuskon Armenian valtionuskonnoksi.Gregorios Armenialainen. Ortodoksi.net. Sen jälkeen valtionkirkko otettiin käyttöön Georgiassa 326 kuningas Mirian III:n valtakaudella.Slaavien käännytys. Ortodoksi.net. 

Kuningas Ezanan hallituskaudella (noin 320–360 jaa.) kristinuskosta tehtiin Aksumin valtakunnan virallinen uskonto.

Vuonna 380 keisari Theodosius I teki kristinuskosta Rooman valtionuskonnon ja ainoan sallitun uskonnon. Sitä edelsi keisari Konstantinuksen kristityille myöntämä uskonnonvapaus vuonna 313.

 Kansankirkko 
Kansankirkoksi on kutsuttu valtakunnallista paikallisseurakuntien järjestelmää, johon kuuluu suuri osa kansasta. Kansankirkon jäsenet liitetään kirkkoon lapsena kasteen yhteydessä, ja he maksavat kirkollisveroa. Käsitteen kansankirkko esitteli saksalainen teologi Friedrich Schleiermacher 1822–1823. Käsitteellä kansankirkko haluttiin korostaa kirkon tehtävää kansan moraalisena ja uskonnollisena selkärankana ja korostaa kristillisiin arvoihin pohjautuvaa kulttuuria ja yhteiskuntaa. Käsite on suosittu saksalaisessa ja pohjoismaisessa protestanttisuudessa. Kansankirkon tavoitteena on ”kansan kristillistäminen”.

Kansallissosialismin aikaisessa Saksassa kansankirkon käsite sovellettiin kansallismielisiin poliittisiin tarkoituksiin. Esimerkiksi kristinuskoon kääntyneitä kastettuja juutalaisia ei hyväksytty kansankirkon jäseniksi. Teologi Miikka Ruokasen mukaan Etelä-Afrikan aparheidin aikaista kirkkokuntajakoa, joka perustui rotuun, tai Venäjän ortodoksisen kirkon tukea isovenäläiselle kansallismieliselle politiikalle voidaan pitää kansankirkkokäsitteen vääristyminä.

 Kirkon ja valtion suhde Pohjoismaissa 

Virallisesti Pohjoismaissa valtionkirkko on Tanskassa, Islannissa ja aikaisemmin virallisesti myös Ruotsissa vuoteen 2000, Suomessa vuoteen 1869 ja Norjassa vuoteen 2017. Suomessa evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko ovat Tilastokeskuksen mukaan valtionkirkkoja, vaikka Suomen evankelis-luterilainen kirkko kutsuukin itseään ja ortodoksista kirkkoa epävirallisesti kansankirkoksi. Kirkon ja valtion suhdetta voidaan kuitenkin luonnehtia valtiokirkolliseksi, koska valtion ja kirkon väliset liitokset ovat niin voimakkaita. Viittaus teokseen  Suomalaiset ihmisoikeusjuristit katsovat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon aseman olevan yksiselitteisesti valtiokirkollinen. Myös vähemmistökirkkojen mielestä Suomessa on valtionkirkko.Kirkkona valtiossa  Kirkon tutkimuskeskusVapaa-ajattelijat kiittävät kirkkoa rehellisyydestä – Suomessa on valtionkirkko 17.2.2015 Vapaa-ajattelijat Norjassa valtio ja kirkko erotettiin toisistaan vuoden 2013 alussa.

 Katso myös 

 Ajatuksenvapaus
 Kansalaisuskonto
 Kirkkolainsäädäntö
 Kirkko-oikeus
 Kirkon ja valtion ero
 Ranskan sekularismi
 Luettelo valtioista valtionuskonnon mukaan
 Sekularismi
 Uskonnonvapaus
 Uskonto ja politiikka

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 



Luokka:Uskonto ja politiikka
Luokka:Uskonnolliset lait
Luokka:Kirkon ja valtion ero
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit