Juhani Siljo

Juhani Alarik Siljo (vuoteen 1906 Sjögren, 3. toukokuuta 1888 Oulu – 6. toukokuuta 1918 Tampere) oli suomalainen kirjailija. Hän on Suomen kirjallisuuden parhaita aforisteja.

Henkilöhistoria
Siljon vanhemmat olivat merimies Alexander Sjögren ja Maria Josefina Harjapää.  Hän kirjoitti ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1907 ja aloitti opinnot Helsingin yliopistossa. Runoilijan työnsä ohessa Siljo toimi muun muassa Helsingin Sanomien avustajana, Jyväskylän tieteellisen kirjaston apulaisena 1915–1918 ja Valvoja-lehden toimitussihteerinä. Juhani Siljo toimi myös aktiivisesti kirjallisuusarvostelijana. Elämänsä aikana hän ehti julkaista lähes 200 kirjallisuusarvostelua ja esseetä.

Sisällissodassa valkoisten puolella taistellut kirjailija Juhani Siljo oli toinen sisällissodan vaatimista kirjailijauhreista. Punaisten puolella kaatui Maiju Lassila (Algoth Untola). Siljo kuoli sodassa saamiinsa vammoihin Tampereella sodan loppuvaiheessa.

Juhani Siljon sisar Maria Sofia Emilia Siljo (Sjögren, 1878–1929) toimi kielten opettajana Kokkolan yhteiskoulussa ja myöhemmin Jyväskylän seminaarissa ja kauppakoulussa ja oli naimisissa professori Martti Airilan kanssa.Aikalaiskirja 1934Kuolleita, Iltalehti, 02.05.1929, nro 100, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Siljon rakkauden kohde oli kirjailija Ain’Elisabet Pennanen, joka toimitti postuumisti ilmestyneen Siljon teoksen Selvään veteen ja kuvasi suhdettaan Siljoon romaanissa Kaksi raukkaa (1968).

 Kirjallinen tuotanto 
Huolimatta suppeasta tuotannostaan Juhani Siljo on V. A. Koskenniemeä ja O. Mannista seuraavan polven yksi huomattavimmista runoilijoista, joka vaikutti Aaro Hellaakosken, 1920-luvun Tulenkantajien ja vielä sodanjälkeiseenkin lyriikkaan. Juhani Siljon, voimakastahtoisen etsijän, ja "puhtaan minuuden rakentajan" kuva sai myytinomaista hohdetta runoilijan kuoltua sisällissodassa. 

Runsaasti toistettuja ovat useat Siljon aforismit tai runonsäkeet kuten kutsumusruno Excelsiorin avaussäe "Kuin jännitetty jousi on tahtoni mun" tai runon Vastavirtaan alku: "Vastavirtaan nousee lohen suku". Esikoiskokoelmassa Runoja (1910) lyriikka on jo moneen suuntaan aukeavaa. Keskeisiä ovat nuoren ihmisen elämänpelon ja elämänjanon tunteet. Maan puoleen (1914) sisältää aikansa rohkeimpia rytmillisiä kokeiluja. Esikoiskokoelman suoralinjainen pyrkimys on vaihtunut Kuolinripin pakottavaksi valinnan ongelmaksi. Siljo tekee valintaa yksinäisyyden ja toisten, rakkauden ja vapauden, unelman ja todellisuuden välillä. 

Runot
 Runoja. WSOY 1910
 Maan puoleen: runoja. WSOY 1914
 Maailman kirja. Gummerus 1916
 Selvään veteen: runoja ja tunnuslauseita, Helsingissä: Otava, 1919 Esipuhe: Ain'Elisabet Pennanen. Verkossa 
 Runot ja aforismit (esipuheen kirjoittanut Unto Kupiainen). WSOY 1947. 2. p. 1958. – 3. p. 1979
 Valikoima runoja. Suomalainen parnasso. WSOY 1958
 Kuin tuulet toukokuun: valikoima Juhani Siljon runoja (koonnut ja suunnitellut Alpo Salmi). Karisto 1985
 Jännitetty jousi: valikoima runoja (toim. Salme Saure). Pienet mietekirjat. Otava 1987
 Vapaat vedet. Karisto 1989
 Runot. Suomalaisen kirjallisuuden klassikoita. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1999

Näytelmät
 Seppelöity: murheellinen komedia. WSOY 1918.

Tietokirjallisuus
 Eino Leino lyyrikkona. Ylioppilaiden keskusteluseuran julkaisuja n:o 14. Otava 1912.
 Kimmo, Rajankäyntiä nykyisen kirjallisuutemme suunnista. Otava 1914. Näköispainos, Alea-kirja 1985
 Teuvo Pakkala: kirjailijakuva. Otava 1917
 Rajankäyntejä: esseitä kirjallisuudesta 1910–1917 (toim. Tero Liukkonen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 543. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1991

Suomennoksia
 Max Halbe, Rouva Meseck: kyläkertomus (saksasta suomentanut). Kirjallisia pikkuhelmiä 4. Karisto 1908
 Siegbjörn Obstfelder, Risti: rakkaustarina. Kirjallisia pikkuhelmiä 38. Karisto 1911
 Matti Aikio, Eläinten nahoissa: tarina Ruijasta. Kustannus-oy Kirja 1912
 Johann Wolfgang von Goethe, Torquato Tasso: näytelmä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 111. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1913
 Friedrich von Schiller, Rosvot: viisinäytöksinen näytelmä. Suomalaisen Kirjallisuuden seuran toimituksia 111 osa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1915
 Heinrich von Kleist, Rikottu ruukku: huvinäytelmä. Karisto 1916
 Gotthold Ephraim Lessing, Nathan Viisas: viisinäytöksinen näytelmäruno. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 111 osa, 6. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1919
 Jonas Lie, Kolmimasto "Tulevaisuus" eli elämää Pohjolassa. WSOY 1920

Lähteet

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Juhani Siljo, Kirjasampo.fi
 Frans Ruohonen : Muuan viisivuotismuisto maalisk. 18-s. Muistelma Juhani Siljosta, Suomen Kuvalehti, 17.03.1923, nro 11, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

 Tuotantoa verkossa 

 Vapaasti ladattavia Juhani Siljon e-kirjoja Project Gutenbergiltä
 Vapaasti ladattavia Juhani Siljon e-kirjoja Kansalliskirjaston Klassikkokirjastossa, Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
 Maan puoleen: Runoja. Porvoo 1914. Digitoituna Kansalliskirjaston kokoelmissa
 Kotuksen tekstikorpuksia: Juhani Siljo
 Sanottua: Akanat tuulessa - ajatuksia, vuonna 300 jälkeen Shakespearen kuoleman (Valvoja 1916)
 Sanottua: Kesken kaiken (Valvoja 1917)
 Sanottua: Otteita (otteita arvosteluista ja muista kirjoituksista. Julkaistu "Kootuissa runoissa ja aforismeissa", 1947)

Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka: Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Suomalaiset runoilijat
Luokka:Suomentajat
Luokka:Suomalaiset kirjallisuuskriitikot
Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset
Luokka:Vuonna 1888 syntyneet
Luokka:Vuonna 1918 kuolleet