Suomen Kennelliitto

Suomen Kennelliitto – Finska Kennelklubben ry. on vuonna 1889 perustettu suomalainen koira-alan asiantuntijajärjestö. Kennelliittoon kuuluu noin 130 000 henkilöjäsentä. Samalla se toimii noin 2 000 suomalaisen koirayhdistyksen katto-organisaationa. Kennelliitto on Kansainvälisen Kennelliiton (FCI)  ja Pohjoismaisen Kennelunionin (PKU) jäsen. Suomen Kennelliitto on Pohjoismaiden vanhin koirajärjestö.

Suomen Kennelliiton tehtävänä on rekisteröidä koiria, edistää rotukoirien jalostusta ja käyttöä sekä parantaa yleistä koiranpitoa Suomessa. Liittoon kuuluvat rotujärjestöt ja -yhdistykset vastaavat rotujensa terveydestä rakenteen, luonteen ja rodun käyttöominaisuuksien osalta. 

Kennelliitto myöntää Suomessa järjestettävät viralliset koiranäyttelyt, kokeet ja kilpailut ja ylläpitää niiden sääntöjä. Kokeita on muun muassa seuraavissa lajeissa:
 Agility (Suomen Agilityliiton alaisuudessa)
 Luonnetesti
 Metsästyskokeet
 Palveluskoirakokeet (Suomen palveluskoiraliiton alaisuudessa)
 Tottelevaisuuskoe
 Vinttikoirakokeet (Suomen vinttikoiraliiton alaisuudessa)
Kennelliitto yhdessä paikallisten kennelpiirien kanssa vastaa myös tuomareiden sekä koe- ja kehätoimitsijoiden koulutuksesta eri koemuotoihin.

Rotukoirat rekisteröidään Suomen Kennelliittoon. Kennelliitto pitää myös rekisteriä tunnistusmerkityistä monirotuisista koirista.

FCI-rotujen lisäksi Suomen kennelliitto on tunnustanut seuraavat FCI:ssä vielä hyväksymättömät rodut: itäeuroopanpaimenkoira, međimurjenkoira, amerikankarvatonterrieri, amerikankääpiökettuterrieri, amerikanrottaterrieri, andalusianrottakoira, biewerterrieri, tenterfieldinterrieri, alaskan klee kai, amerikaneskimokoira, hälleforsinkoira, mustatanskanpystykorva, tanskanpystykorva, valkoinen ruotsinhirvikoira, englantilais-venäläinen ajokoira, gotlanninajokoira, plottinajokoira, sininen pesukarhukoira, venäjänajokoira, walkerinpesukarhukoira, puolanmetsästysspanieli, saint-usugenspanieli, venäjänspanieli, venäjänbolonka ja markiesje.Uusia rotuja Suomessa. Suomen Kennelliitto, 14.12.2012.  Haettu 15.12.2012 Nämä rodut saavat täten osallistua Suomessa järjestettyihin virallisiin kansallisiin näyttelyihin, mutta eivät ole oikeutettuja kilpailemaan kansainvälisissä näyttelyissä CACIB:sta.

Historia
Järjestäytyneen kenneltoiminnan katsotaan alkaneen Suomessa 1889, jolloin Helsingissä kokoontuneet noin kaksikymmentä henkilöä perustivat ruotsin- ja suomenkielisen Finska Kennelklubben – Suomen Kennelklubin. Ensimmäinen koiranäyttely pidettiin Helsingissä vuonna 1891 ja ensimmäinen metsästyskoe järjestettiin Turengissa vuonna 1893. 

Vuonna 1934 joukko koiraharrastajia perusti Hämeenlinnassa Kennelklubin rinnalle suomenkielisen Suomen Kennelliiton. Suomen Kennelliitto ohitti jäsenmäärällään Kennelklubin jo ennen toista maailmansotaa. Finska Kennelklubben ja Suomen Kennelliitto sulautuivat yhdeksi organisaatioksi vuonna 1962.

Koiramme-lehti
Koiramme-lehti on Suomen Kennelliiton paperi- ja digimuodossa julkaisema jäsenlehti, joka lähetetään kaikille Kennelliiton varsinaisille jäsenille. Lehdessä ilmoitetaan koiramaailman uutisista, käsitellään erilaisia koiraharrastuksia sekä julkaistaan kaikkien virallisten kisojen ja kokeiden tiedot. Lehti on myös tunnettu laajoista rotuesittelyistään, joita lehdessä on julkaistu suurimmasta osasta Suomessa esiintyviä roduista. Lehti ilmestyy kymmenen kertaa vuodessa. Sen vastaava päätoimittaja on Kimmo Mustonen ja päätoimittaja Tanja Hakamo.

Kennelliitto avasi vuonna 2005 KoiraNet-jalostustietojärjestelmän Suomeen rekisteröityjen koirien tiedoille. Järjestelmässä on rekisteröityjä koiria 1950-luvulta lähtien ja tuloksia vuodesta 1988 lähtien.

Kritiikkiä
Kennelliiton vahva asema ja määräävä markkina-asema koirien rekisteröinnissä ja sitä myöten myös koirankasvatuselinkeinon harjoittamisessa on aiheuttanut myös kritiikkiä. Lapin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan pro gradu -tutkielma (Aho, Riitta 2012) Aatteellinen yhdistys määräävässä markkina-asemassa – Tapaus Suomen Kennelliitto nostaa esille Suomen Kennelliitossa mm. seuraavia ongelmia: Kennelliiton keskittyneen vallankäytön, pakkojäsenyyden Kennelliittoon ja rotujärjestöihin virallisessa kasvatustoiminnassa, jäsenistön minimaalisen vaikutusvallan yhdistyksessä, sekä erilaisten epäjohdonmukaisten rangaistusten jakamisen jäsenistölle ilman juridista perustaa. Aho ehdottaa tutkielmassa Kennelliiton sääntöjen muuttamista sellaisiksi, että ne vastaisivat yhdistyslain vaatimuksia ja palauttaisivat todellisen vallankäytön takaisin jäsenistölle. https://www.doria.fi/handle/10024/86235 

 Suomen suosituimmat rodut 
Kennelliitto julkaisee myös vuotuisesti kunkin vuoden rekisteröintimääriin perustuvan luettelon Suomen suosituimmista koiraroduista. Vuonna 2025 30 suosituinta rotua Suomessa olivat seuraavat:Rekisteröinnit 2021-2025. KoiraNet-Jalostustietojärjestelmä, Suomen Kennelliitto. Viitattu 4.1.2025.

labradorinnoutaja
kultainennoutaja 
jämtlanninpystykorva 
shetlanninlammaskoira
suomenlapinkoira  
saksanpaimenkoira, normaalikarvainen 
cockerspanieli
suomenajokoira      
jackrussellinterrieri
bordercollie
kääpiösnautseri   
suomenpystykorva
villakoira, kääpiö-
siperianhusky
australianpaimenkoira
havannankoira
harmaa norjanhirvikoira
tiibetinspanieli
coton de tuléar
kleinspitz
mäyräkoira, karkeakarvainen
karjalankarhukoira
mäyräkoira, lyhytkarvainen
staffordshirenbullterrieri
espanjanvesikoira
dreeveri
pitkäkarvainen skotlanninpaimenkoira
pohjanpystykorva
mittelspitz
whippet

 Lähteet 

Aiheesta muualla
Suomen Kennelliitto ry:n sivut.
Kennelliiton jalostustietojärjestelmä.

Luokka:Kenneljärjestöt
Luokka:Suomalaiset eläinjärjestöt