Arto Sipinen

Arto Kalevi Sipinen (20. huhtikuuta 1936 Helsinki – 23. joulukuuta 2017 Espoo) oli suomalainen arkkitehti ja professori. Hän lukeutui suomalaisen arkkitehtuurin kärkinimiin. Sipisen päätyöt kuuluvat 1900-luvun suomalaiseen arkkitehtuurihistoriaan. Arto Sipinen on ensimmäinen arkkitehti, jolle on myönnetty Pro Finlandia -mitali.

Ura
Arto Sipinen työskenteli 1959–1961 Alvar Aallon toimistossa ja 1961–1963 Viljo Revellin toimistossa. Vuodesta 1965 hänellä oli oma arkkitehtitoimisto. Sipinen toimi sivutoimisesti TKK:n asemakaavaopin tuntiopettajana, Helsingin kaupungin julkisivutoimikunnan jäsenenä ja TKK:n arkkitehtuurin va. professorina.

Sipisen tärkeimpiä töitä ovat Espoon, Mikkelin, Imatran, Lahden ja Kuusamon kulttuurikeskukset sekä muun muassa Imatran, Raision ja Kauhajoen kaupungintalot, sekä Mäntsälän, Tammelan ja Liedon kunnantalot. Hän on suunnitellut useita rakennuksia Jyväskylän yliopistolle vuosina 1970–2005. Jyväskylän Ylistönrinteen rakennukset ovat Sipisen käsialaa, kuten myös Jyväskylän korkein rakennus, 15-kerroksinen Innova-torni. Helsingin yliopiston Kumpulan asemakaava on Sipisen suunnittelema. Sipinen oli yksi ensimmäisen palkinnon voittajista Helsingin keskustakilpailussa 1986 ja suunnitteli asemakaavaluonnoksen kaupungin yleiskaavan pohjaksi 1989.

Abstrakti valkoisuus vie Sipisen arkkitehtuurin muotokielen lähelle Richard Meierin Corbusier-lähtöistä uusmodernismia. Postmodernia ironiaa on turha etsiä hänen töistään, Sipinen jatkaa sitä modernismin linjaa, joka pohjautuu suomalaiseen funktionalismiin. Sipinen on omassa suunnittelutyössään onnistunut sulauttamaan yhteen Aallon pehmeän humanismin ja Revellin rationalismin ja luomaan tältä pohjalta oman komean arkkitehtuurilinjansa. Hänen arkkitehtuurinsa on vuosien kuluessa kypsynyt ja pehmentynyt. Suunnitelmien runkona hahmottuvaa suorakulmaista perusstruktuuria rikastuttavat tiloja funktion mukaan rajaavat pehmeästi kaartuvat pinnat, aulatiloja jäsentelee rytmikkäiden säleikköjen siivilöimä valo, saleja verhoavat akustisesti motivoidut, visuaalisesti rikkaat paneelit.

Arto Sipinen on kestävämmältä tuntuva ilmiö suomalaisessa arkkitehtuurissa kuin monet päivän muotituotteet, joita parinkymmenen vuoden kuluttua kukaan tuskin näkee arkkitehtuurin päälinjana. Toisinaan taas arkkitehtuuri vaikuttaa ajattomalta; Alvar Aallon työt ovat lähes maagisia juuri tässä suhteessa. Myös Sipisen arkkitehtuurikielen ”klassisesta modernismista” heijastuu Aallon arkkitehtuurin tavoin sisäistä, perinteiseen tukeutuvaa voimaa, joka vahvistuu arkkitehtuurin ikääntyessä. Aikalaisten arviot vanhenevat, mutta rakennukset kestävät.

Arto Sipisen poika Ari Sipinen on myös arkkitehti. Hänet palkittiin Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnolla isänsä suunnitteleman rakennuksen peruskorjaustyöstä vuonna 2022.

 Päätyöt 
alt= Jyväskylän yliopiston Ylistönrinne|thumb|Jyväskylän yliopiston Ylistönrinne.
 Julkiset rakennukset 
Imatran kaupungintalo (Mane Hetzerin kanssa) 1970
Pieksämäen kaupungintalo (Mane Hetzerin kanssa) 1973
Jyväskylän yliopiston pääkirjasto 1974
Jyväskylän yliopiston hallintorakennus 1974
Jyväskylän yliopiston musiikkirakennus 1976
Jyväskylän yliopiston taiderakennus 1976
Tuusulan kunnantalo 1980
Raision kaupungintalo 1981
Siilinjärven kunnantalo 1982
pienoiskuva|Kauhajoen kaupungintalo.Kauhajoen kaupungintalo 1983
Jyväskylän yliopiston Mattilanniemen laitosrakennukset 1984–2000
Imatran kulttuurikeskus 1986
Lahden aikuiskoulutuskeskus 1987
Mikkelin konsertti- ja kongressitalo Mikaeli 1988
Espoon kulttuurikeskus 1989
Lahden pääkirjasto 1990
Jyväskylän yliopiston Ylistönrinteen laitosrakennukset 1991–2004
Tammelan kunnantalo 1991
Mäntsälän kunnantalo 1992
Liedon kunnantalo 1993
Iitin pääkirjasto 1993
Helsingin IV terveydenhuolto-oppilaitos 1995
Kuusamon kulttuurikeskus 1996
Jyväskylän kansallisarkisto (entinen maakunta-arkisto) 2000
Jyväskylän tornirakennus Innova 2002
Jyväskylän ammattikorkeakoulun IT-rakennus Dynamo 2003
Seinäjoen teknologia- ja innovaatiokeskus Frami 2003

 Maankäytön suunnittelu 
Lahden keskusta-alueet (Jouko Rastimon kanssa) 1965
Porin 5. kaupunginosa 1967                     
Jyväskylän yliopiston uudet alueet 1972–1994
Helsingin yliopiston Kumpulan alue 1983
Helsingin keskustasuunnitelma 1989

 Arkkitehtuurikilpailut 
alt=Espoon kulttuurikeskuksen suunnitelma|thumb|Espoon kulttuurikeskus.
 1. palkinto Lahden keskusta-alueet (Jouko Rastimon kanssa), yleinen kilpailu 1964
 1. palkinto (jaettu) Porin 5. kaupunginosa, yleinen kilpailu 1965
 1. palkinto Imatran kaupungintalo (Mane Hetzerin kanssa), yleinen kilpailu 1967
 1. palkinto (jaettu) Aluerakentajien tyyppikerrostalo, yleinen kilpailu 1969
 1. palkinto Pieksämäen kaupungintalo (Mane Hetzerin kanssa), kutsukilpailu 1970
 1. palkinto Jyväskylän yliopisto, pohjoismainen, kaksivaiheinen kilpailu 1970
 1. palkinto Raision kaupungintalo, yleinen kilpailu 1977
 1. palkinto Tuusulan kunnantalo, kutsukilpailu 1977
 1. palkinto (jaettu) Helsingin yliopisto, Kumpula, yleinen kilpailu 1979
 1. palkinto Espoon kulttuurikeskus, yleinen kilpailu 1980
 1. palkinto Imatran kulttuurikeskus, kutsukilpailu 1981
 1. palkinto Kauhajoen kunnantalo, kutsukilpailu 1981
 1. palkinto Lahden kulttuurikeskus, yleinen kilpailu 1983
 1. palkinto (jaettu) Helsingin keskusta, pohjoismainen kilpailu 1986
 1. palkinto Joensuun Noljakka, kutsukilpailu 1987
 1. palkinto Tammelan kunnantalo, kutsukilpailu 1988
 1. palkinto Kuusamon kulttuurikeskus, kutsukilpailu 1989
 1. palkinto Iitin kunnantalo ja kirjasto, kutsukilpailu 1989
 1. palkinto Seinäjoen teknologiakeskus, DC-kutsukilpailu 2001
 1. palkinto Jyväskylän 15-kerroksinen INNOVA-torni, DC-kutsukilpailu 2002

Lisäksi 26 muuta palkintoa tai lunastusta, muun muassa:
 2. palkinto (myös 2. lunastus) Vaasan Suvilahti, yleinen kilpailu 1965
 2. palkinto Lahden Salpausselän kirkko, yleinen kilpailu 1967
 2. palkinto (jaettu) Tampereen Pispala, pohjoismainen kilpailu 1969
 2. palkinto Kiuruveden kunnantalo, yleinen kilpailu 1980
 2. palkinto Mäntsälän kunnantalo, kutsukilpailu 1981
 3. palkinto Kokkolan Koivuhaka, yleinen kilpailu 1965
 3. palkinto Suonenjoen kauppalantalo, yleinen kilpailu 1968
 3. palkinto Turun ylioppilaskylän keskus, yleinen kilpailu 1973
 3. palkinto Kajaanin kulttuurikeskus, yleinen kilpailu 1982
 1. lunastus Helsingin Itäkeskuksen monitoimitalo ja kirkko, yleinen kilpailu 1977
 1. lunastus Mikkelin kaupungintalo, yleinen kilpailu 1982
 1. lunastus Tampereen konsertti- ja kongressitalo, yleinen kilpailu 1983
 1. lunastus Berliinin liittokanslerivirasto, kansainvälinen kilpailu 1994 (kilpailuehdotus valittiin Berlinische Galerien kokoelmiin)
 Arkkitehtiliiton valitsemana tuomarina kymmenessä kilpailussa muun muassa: Suomenlinna 1971 ja Sibeliustalo 1997
 Arkkitehtiliiton kilpailuvaliokunnan jäsen 1968–1970 ja puheenjohtaja 1973

 Tunnustuksia 
Viljo Revellin muistorahaston tunnustuspalkinto 1969
Jyväskylän yliopiston mitali 1973
Valtion rakennustaiteen 3-vuotinen taiteilija-apuraha 1983
Uuden Suomen Miljöö-kunniakirja (Espoon kulttuurikeskus) 1989
SBK:n vuoden betonipalkinto (Lahden pääkirjasto) 1990
Pro Finlandia -mitali 1990
Espoon kaupungin Espoo-mitali 1993
Professorin arvonimi 1995
Rakennustaiteen valtionpalkinto 1999
Valtion vuoden rakennushanke (Ambiotica, Jyväskylän yliopisto) 1999
Jyväskylän kaupungin vuoden arkkitehtoninen kohde (Ylistönrinne) 2004
Filosofian kunniatohtori (Jyväskylän yliopisto) 2009		

 Kuvagalleria 
 Julkisia rakennuksia 

 Kilpailutöitä 

 Lähteet 
 Jyväskylän yliopiston museo.
 Salokorpi, Asko: Ilmiö Arto Sipinen. Arkkitehti 2/1989.
 Mukala, Jorma: Muodonmuutoksia trendien pyörteissä. Arkkitehti 1/2002.
 Mukala, Jorma: Hyvää vuosikertaa. Arkkitehti 1/2002.
 Laaksonen, Esa: Arto Sipinen – Espoon kulttuurikeskus. Arkkitehti 5/2011.
 Valtion rakennustoimikunta/Rakennustaiteen valtionpalkinto 1999.
 Arto Sipinen. Arkkitehtuurimuseo.
 Who’s Who in the World. Marquis, USA, 2011.

Viitteet

 Kirjallisuutta 
Kirjoja
Pekka Suhonen: Arto Sipinen arkkitehti architect, (Toimittanut Studio Aartomaa), 2001 
Könemann/ The World of Contemporary Architecture, 2000
Arco Editorial/ New European Architecture, 1998
A. Breen, D. Rigby: The New Waterfront, 1997
Scott Poole: The new Finnish architecture/ The Architects: Arto Sipinen, 1997
Malcolm Quantrill: Finnish Architecture and the Modernist Tradition, 1995
Roger Connah: The End of Finnish Architecture, 1994
Alan Phillips: The Best in Public Architecture, 1994
Ediciones Atrium S.A.: European Masters 3 / Architecture 2 / The Architects: Arto Sipinen, 1991
Ars-Suomen taide 6/Asko Salokorpi: Arkkitehtuuri vuoden 1940 jälkeen, 1990
Vilhelm Helander, Simo Rista: Suomalainen rakennustaide, 1987
Kirmo Mikkola: Architecture in Finland in the 20th century, 1981

Lehtiartikkeleita
Jorma Mukala: Hyvää vuosikertaa/ Arkkitehti 1/2002
Asko Salokorpi: Ilmiö Arto Sipinen/ Arkkitehti 2/1989
Timo Rautava: Valtakunnan virallinen arkkitehti/ Helsingin Sanomat 29.1.1989
Kari Kyheröinen: Sipisen valkoinen linja/ Suomen Kuvalehti 10/1989
Markko Valkonen: Arto Sipinen, avointa arkkitehtuuria/ Suomen Kuvalehti 8/2002 
Heljä Rosenholm: Sipisen Helsinki on koko maan käyntikortti/ Seura 50/1989

Aiheesta muualla

Rakennustaiteen museo, arkkitehdit. 
Pro Finlandia palkitut. 
 Arkkitehtitoimisto Arto Sipinen Oy.

Arto Sipisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Vuonna 1936 syntyneet
Luokka:Vuonna 2017 kuolleet