Aimarat

Aimarat eli aymarat on Andeilla elävä kansa. Boliviassa he muodostavat pääosan maan 3,6 miljoonasta alkuperäiskansojen edustajasta. Lisäksi heitä elää Perussa, Pohjois-Chilessä ja Pohjois-Argentiinassa. Bolivian aimaroista osa puhuu aimaraa, osa ketšuaa ja osa espanjaa.

 Historia 
Aimarat ovat olleet olemassa jo yli 2 000 vuoden ajan. Aimarakulttuuri syntyi Tiwanaku-sivilisaation taantumisen seurauksena, ja nykyisille alueilleen Altiplanoon aimarat tulivat ehkä etelästä. Aimaroita asui laajalti Etelä-Amerikassa niinä aikoina, kun inkat valloittivat alueen. Aimarat puolustautuivat inkoja vastaan yli sadan vuoden ajan, kunnes he alistuivat inkojen valtaan 1400-luvun lopulla. Sen jälkeen he ryhtyivät tukemaan inkoja muiden intiaanikansojen valloituksessa. Aimaroilla oli merkittävä vaikutus inkojen uskontoon ja yhteiskuntaan.

Espanjalaisten kukistettua inkavaltakunnan 1530-luvulla aimaroista tuli espanjalaisten alamaisia. He joutuivat pakkotyöhön hopeakaivoksiin, ja miljoonia aimaroita kuoli. Myös espanjalaisten tuomat taudit surmasivat paljon aimaroita. Espanjalaisten alaisuudessa aimaroiden kulttuuria tukahdutettiin.

 Asuinalue 
pienoiskuva|Aimaroiden perinteiset asuinalueet Boliviassa ja Perussa
Useimmat aimarat asuvat Altiplanossa, joka on laaja ja tuulinen tasanko Andien keskiosissa. Heitä asuu kylissä, maaseudulla ja kaupungeissa. Useimmat asuvat Titicaca-järven lähistöllä, varsinkin sen eteläpuolella. Aimara-alueen suurin väestökeskus on El Alto, jota on kutsuttu myös aimaroiden pääkaupungiksi.

 Kulttuuri 
Alkuperäistä aimarakulttuuria tavataan nykyisin lähinnä eristyneissä kylissä ja maaseutumaisilla alueilla. Monissa aimarakodeissa lapsen koulutus ja kasvatus tapahtuu yksinomaan espanjaksi, koska espanjalla katsotaan olevan parempi status kuin aimaralla.

Aimarat ovat nimellisesti katolisia kristittyjä, ja he osallistuvat messuihin ja kristillisiin juhliin sekä kastavat lapsensa. Heidän käsityksensä tuonpuoleisesta on kristillinen. Samalla he ovat säilyttäneet paljon alkuperäisestä uskonnostaan. Aimarat uskovat henkiin, heillä on maageja, ennustajia, parantajia ja noitia, ja he uhraavat Maaemolle. Nykyaikana myös seitsemännen päivän adventistit ovat saaneet paljon seuraajia aimaroista.

Aimaroiden kulttuuriin kuuluu vahva yhteisöllisyys ja vastavuoroisuus sekä toisten auttaminen ja työn jakaminen. Aimaroiden keskeinen sosiaalinen yksikkö on laajennettu perhe, johon kuuluvat naimattomat lapset ja isovanhemmat. Suurperheet ovat yleisiä. Työt jaetaan miesten ja naisten töihin. Pojat perivät isänsä ja tyttäret äitinsä. Häät kestävät pitkään, ja avioero on helppo saada.


Aimaramiehet käyttävät kaupungeissa länsimaisia vaatteita ja naiset perinteistä hametta ja knallihattua. Ylängöllä aimarat pukeutuvat lämpimästi villaan, monikerroksisiin hameisiin ja ponchoihin. Paljasjalkaisuus on yleistä kylmyydestä huolimatta. Aimarat ovat taitavia kutojia.

Monet Andien aimarat ovat maanviljelijöitä. Monella perheellä on palstoja eri korkeuksissa, jotta he voivat viljellä eri ruokakasveja. Maata viljellään etupäässä käsin. Kotieläiminä pidetään etenkin laamoja, alpakkoja ja lampaita, joista saadaan lihaa ja villaa.

Aimarat viljelevät ja syövät perunaa, kvinoaa ja viljaa, kuten maissia ja ohraa. He syövät myös paljon kalaa ja lihaa, jota pakastetaan usein. Aji-pippuria käytetään mausteena.

Aimarat ovat sopeutuneet fysiologisesti Andien ohueen ilmaan, ja heillä on esimerkiksi poikkeuksellisen laajat keuhkot. Aimarat käyttävät kokapensaan lehtiä lievittääkseen vuoristotautia.

Aimarat käyttävät yhä perinteisiä soittimiaan, kuten panhuilua ja putututorvea. Juhlissa tanssitaan perinteisiä tansseja, joihin liittyy usein värikkäitä naamioita ja vaatteita. Aimaroilla on rikas suullinen kertomusperinne. Televisiossa näkyy aimaroiden oma televisiokanava.

Katarista on aimaroiden poliittinen puolue. Bolivian parlamentissa on useita aimaroiden edustajia. Bolivian entinen presidentti Evo Morales varttui aimarankielisessä kodissa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*