Satakunnan lennosto

Satakunnan lennosto (Satlsto) on yksi Suomen ilmavoimien valmiusyhtymistä ja joukko-osastoista. Tampere-Pirkkalan lentoasemalla sijaitseva Satakunnan lennosto tukee ilmavoimien taistelua tukilentotoiminnalla, tutkimuksella ja kehittämisellä sekä turvaa operaatiot Etelä-Suomen alueella varmistamalla lentotukikohtien toimintavalmiuden.

 Yleistietoa 
Lennosto tukee puolustusvoimia, kriisinhallintaoperaatioita, valtionjohtoa sekä myös muita viranomaisia tuki- ja kuljetuslennoilla. Lennoston toimintaa on myös ilmasodan taktiikan ja taistelutekniikan kehittäminen. Kehitystyötä tehdään korkeakoulujen ja teknologiateollisuuden kanssa. Koelentoiminnalla varmistetaan ilma- ja maavoimien lentokaluston kehitystyö ja  järjestelmien uudistaminen. Pirkanmaan alueen sotilaskohteiden turvallisuudesta huolehtiminen on lennoston päivittäinen tehtävä.

Lennosto kouluttaa laaja-alaisesti varusmiehiä ja reserviläisiä. Se tukee myös vapaaehtoista maanpuolustuskoulutusta. Vuonna 2022 lennostossa palvelee palkattua henkilöstöä noin 370 ja varusmiespalvelustaan suorittavia asevelvollisia on noin 250.

Aikaisemmin lennostossa toimi myös F/A-18C/D Hornet-monitoimihävittäjiä, jotka vuonna 2015 siirtyivät Lapin ja Karjalan lennostoihin.

Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitun DCA-sopimuksen perusteella Yhdysvallat saavat tarvittaessa käyttöönsä Satakunnan lennoston lentotukikohdan.

 Historia 
Luutnantti Väinö Mikkola perusti 26. kesäkuuta 1918 Sortavalassa lentotiedustelutehtäviin I kenttälentoaseman, mistä voidaan katsoa lennoston historian alkavan. Kenttälentoasemasta tuli itsenäinen yksikkö 1. elokuuta. Se yhdistettiin 1. tammikuuta 1938 lentoasema 4:n ja lentoasema 5:n kanssa muodostettaessa lentorykmentti 1. Rykmentti hajotettiin liikekannallepanossa kesäkuussa 1941, ja sen laivueet alistettiin maavoimille. Rykmentti perustettiin uudelleen 3. toukokuuta 1942, ja sille alistettiin maayhteistoimintalaivueet. Sotatoimien päätyttyä ja ilmavoimia uudelleen organisoitaessa rykmentistä muodostettiin 2. lennosto 1. joulukuuta 1952. Lennosto sai maakunnallisen nimen Satakunnan lennosto 1. syyskuuta 1957.Airio et al. 2008, s. 282

Suomen ensimmäiset suihkuhävittäjät, de Havilland Vampiret, tulivat lennoston käyttöön vuonna 1953. Ensimmäiset Fouga Magister -suihkuharjoitushävittäjät tulivat lennoston käyttöön 1958. Lennoston esikunta siirrettiin Tampereelle 1965. Ensimmäiset BAe Hawk -suihkuharjoitushävittäjät otettiin lennoston käyttöön 1980. Hävittäjälentolaivue 21 siirtyi lennoston perässä Pirkkalaan 1985. Kymmenen vuotta myöhemmin 1995 lennoston käyttöön tulivat ensimmäiset F/A-18 Hornet -torjuntahävittäjät. Lennostoon kuuluva Viestikeskus 3 oli tässä vaiheessa nimetty uudelleen 3. Pääjohtokeskukseksi. 3. Pääjohtokeskus lakkautettiin puolustusvoimauudistuksessa.

 Puolustusvoimauudistus 2012–2014 
Pirkkalaan siirtyvät kuljetus- ja yhteyskoneet Tukilentolaivueesta Jyväskylän Tikkakoskelta. Koelentotoiminta ja Koelentokeskus siirtyivät alueelle Jämsän Hallista 1.7.2013Ilmavoimien koelentokeskus siirtyy Pirkkalaan etuajassa Aamulehti 

Aitovuoresta lakkautettiin pääjohtokeskus vuonna 2014, ja Lennoston esikunta siirtyi Pirkkalaan.

 Kokoonpano 
Lennostoa johtaa esikunta. Lennostoon kuuluu joukkoyksikköinä tukilentolaivue, ilmataistelukeskus ja lentotekniikkalaivue. Lisäksi organisaatioon kuuluvat jo mainittu esikunta sekä huoltokeskus, suojausyksikkö ja viestitekniikkakeskus.

 Esikunta 
Lennostoa komentaa eversti Mika Kulkas. Hänen apunaan johtamisessa on esikunta (E/SATLSTO), johon kuuluu henkilöstö- ja koulutusalasta sekä tiedottamisesta vastaava hallinto-osasto ja poikkeusolojen varautumisesta ja taloushallinnosta vastaava operatiivinen osasto. Esikuntaa johtaa esikuntapäällikkö insinöörieverstiluutnantti Harri Saarinen. 

 Tukilentolaivue 
Tukilentolaivueeseen on sijoitettu lennoston kuljetus- ja yhteyskoneet, joilla se lentää valtionhallinnon ja puolustusvoimain tilaamia operatiivisia, palvelu-, tuki- ja koululentoja. Laivue muun muassa lentää kansainvälisille operaatioalueille tukilentoja.

 Ilmataistelukeskus 
Ilmataistelukeskus tutkii ilmataisteluita ja tukikohtien hallinnasta käytäviä taisteluja. Lisäksi sen tehtävänä on kehittää toimintamalleja. Keskuksen vastuulla on myös ilmavoimien koelentäminen ja lentokaluston testaus. 

 Lentotekniikkalaivue 
Lentotekniikkalaivue tarjoaa kunnossapitopalvelut, kuten määräaikaishuollot ja vikakorjaukset lentokalustolle, samoin kuin päivittäiset tarkastukset.

 Suojausyksikkö 
Suojausyksikkö vastaa asevelvollisten kouluttamisesta ilmavoimien sodanajan joukkoihin. Yksikkö myös vastaa tukikohdan ja koko varuskunnan vartioinnista ja lentotoiminnan pelastustehtävistä. 

 Viestitekniikkakeskus 
Viestitekniikkakeskus on Etelä-Suomen alueen tiedustelu-, valvonta- ja johtamisjärjestelmien toiminnasta  vastaava yksikkö. 

 Huoltokeskus 
Huoltokeskus vastaa Pirkkalan tukikohdan ja lennoston yleishuollon suunnittelusta, valmistelusta ja toteuttamisesta. Se muun muassa hoitaa lennoston vaatimat maakuljetukset ja varastopalvelut.

 Komentajat 
Lennoston komentajina ovat olleet:Airio et al. 2008, s. 283
 everstiluutnantti Reino Turkki (1913–1968) 1956–1957
 everstiluutnantti Mikael Somppi (s. 1914) 1957–1958
 everstiluutnantti Kalervo Mustonen (1918–1989) 1958–1964
 everstiluutnantti Alpo Hirvonen (s. 1922) 1964–1966
 eversti Kalervo Mustonen 1966–1967
 eversti Martti Uotinen (s. 1922) 1967–1968
 eversti Eero Salmela (1920–1999) 1968–1969
 eversti Vilho Lukkarinen (s. 1926) 1969–1972
 eversti Pentti Impola (1929–1975) 1972–1975
 eversti Jaakko Moilanen (s. 1931) 1976
 eversti Eero Urpo (s. 1932) 29. marraskuuta 1976 – 5. huhtikuuta 1984
 eversti Heikki Nikunen (s. 1939) 5. huhtikuuta 1984 – 23. maaliskuuta 1986
 eversti Jouko Knuutila (1939–1997) 23. maaliskuuta 1986 – 31. elokuuta 1988
 eversti Jukka Uhari (s. 1943) 31. elokuuta 1988 – 30. marraskuuta 1995
 eversti Jouni Pystynen (s. 1951) 1. joulukuuta 1995 – 31. joulukuuta 1996
 eversti Pekka Tuunanen (s. 1951) 1. tammikuuta 1997 – 1998
 eversti Pekka Hiltunen (s. 1955) 1998 – 2006
 eversti Kari Janhunen (s. 1960) 2007 – 2010
 eversti Kim Jäämeri (s. 1964) 1.1.2011 – 30.6.2012
 eversti Sampo Eskelinen (s. 1964) 1.7.2012 – 31.3.2014
 eversti Pauli Rantamäki (s.1963) 1.4.2014 – 28.2.2015
 eversti Juha-Pekka Keränen (s.1968) 1.3.2015 – 31.7.2017
 eversti Petteri Seppälä (s.1969) 1.8.2017 – 28.2.2019
 eversti Aki Heikkinen 1.3.2019 – 31.12.2021
 eversti Mika Kulkas 1.1.2022 alkaen
 eversti Markus Leivo 1.3.2024 alkaenhttps://puolustusvoimat.fi/-/eversti-leivo-satakunnan-lennoston-komentajaksi

 Esikuntapäälliköt 
Lennoston esikuntapäällikköinä ovat olleet:Suomen ilmavoimat 80 vuotta, s. 30
 everstiluutnantti Viljo Wetterstrand 2. kesäkuuta 1975 – 9. toukokuuta 1980
 everstiluutnantti Jouko Knuutila 1. heinäkuuta 1980 – 22. maaliskuuta 1986
 everstiluutnantti Pentti Putaala 23. maaliskuuta 1986 – 31. elokuuta 1989
 everstiluutnantti Aarno Liusvaara 1. syyskuuta 1989 – 30. syyskuuta 1991
 everstiluutnantti Heikki Lyytinen 1. lokakuuta 1991 – 31. maaliskuuta 1996
 everstiluutnantti Markku Määttänen 1. huhtikuuta 1996 –
 Tuure Lehtoranta
 Tommi Keränen
 Antti Koskela
 Kari Partinen
 Mikko Kauppala
 Anssi Saarikoski 
 Pauli Rantamäki 
 Juha-Pekka Pystynen 
 Martti Uotinen

Yksiköistä 1960-luvulla perustettu 3. pääjohtokeskus (vuoteen 1993 asti Viestikeskus 3, VKesk 3) vastasi Etelä-Suomen ilmatilan valvonnasta ja tunnistuslentoja suorittavien hävittäjäkoneiden johtamisesta. Fyysisesti pääjohtokeskus sijaitsee luolatiloissa Tampereen Olkahisissa Finavian alaisen Suomen aluelennonjohdon yhteydessä. Keskuksen alaisuuteen kuuluu myös tutka-asemia, jotka sijaitsevat ympäri Länsi- ja Sisä-, Lounais- sekä läntistä Etelä-Suomea. Keskivalvontatutkat (Keva) on hankittu Suomeen 1970-luvulla.Armeija uusii ilmavalvontatutkiaan Yle.fi 

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Satakunnan lennosto

Luokka:Suomen ilmavoimien nykyiset joukko-osastot ja yksiköt
Luokka:Pirkkala