Andien kronologia

Andien kronologia jakaa Andien sivilisaatioiden esihistorian seitsemään aikakauteen. Esikeraamisella kaudella (ennen vuotta 1800 eaa.) Andit asutettiin, ihmiset alkoivat harjoittaa maanviljelyä ja ensimmäiset kylät syntyivät. Esikeraamisen kauden katsotaan päättyneen, kun ihmiset alkoivat valmistaa saviesineitä. Keraamisen kauden periodisaatiossa vuorotelevat pitkät paikallisten kulttuurien ajanjaksot ja lyhyemmät niin kutsutut horisontit, joille ominaista oli poliittisen vallan keskittyminen ja kulttuurinen yhtenäisyys. Parhaiten tunnetaan myöhäinen horisontti, jolloin inkojen valloitussodat toivat Andit yhden suurvallan alaisuuteen. Andien esikolumbiaanisten intiaanikulttuurien historia päättyy 1530-luvulla, jolloin espanjalaiset valloittivat Inkavaltakunnan.

 Periodisaatio 
Andien esikolumbiaanisten kansojen ja kulttuurien kotoperäisiä nimiä ei useimmissa tapauksissa tunneta. Arkeologit jakavat Andien esihistorian toisiaan seuraaviin jaksoihin, jotka kestivät satoja tai tuhansia vuosia. Pitkiä jaksoja kutsutaan periodeiksi. Horisonteiksi kutsutaan huomattavasti lyhyempiä ajanjaksoja, joita määrittää Keski-Andien ja läheisten rannikkoalueiden kulttuurinen ja poliittinen yhtenäisyys. Pääasiallisia jaksoja on seitsemän: esikeraaminen, alkuvaihe, varhainen horisontti, varhainen välikausi, keskihorisontti, myöhäinen välikausi ja myöhäinen horisontti.

Yleisimmin käytetyn kronologian määritteli yhdysvaltalainen arkeologi John Rowe.Moseley 2001, s. 19–20. Se perustuu Howen 1950- ja 1960-luvuilla Ican laaksossa tekemiin kaivauksiin. Periodisointi perustuu varsinkin keramiikkatyylien muutoksiin, sillä keramiikka säilyy eloperäistä ainesta paremmin.Pärssinen 2004, s. 32. Ajoitus perustuu Ican kulttuurivaiheisiin. Ican kronologiaa käyttävät lähinnä ulkomaalaiset arkeologit, eikä se ole paikallisten tutkijoiden parissa erityisen suosittu. Yhdysvaltalaiset arkeologit olivat kiinnostuneita esihistoriallisista murroksista ja muutoksista, kun taas perulainen Julio Tello korosti jatkuvuutta ja pitkän aikavälin kehityskulkuja.

 Kausi Ajanjakso Kuvaus Willeyn ja Phillipsin periodisointi Esikeraaminen I noin 9000 eaa. asti Andien asuttaminen. Paleointiaanit II 9500–8000 eaa. Metsästykseen perustuva elämäntapa. III 8000–6000 eaa. Siirtymä metsästykseen ja keräilyyn pelkän metsästyksen sijaan. Arkaainen kausi IV 6000–4000 eaa. Vuodenkierron mukaan vaeltavat ihmisryhmät. V 4000–2500 eaa. Pysyvän asutuksen synty, varhaisin monumentaalirakentaminen. VI 2500–1800 eaa. Asutuskeskusten kasvu. Ensimmäiset isot maata viljelevät yhteisöt ja uskonnolliset keskukset. Keraaminen Alkukausi 1800–900 eaa. Varhaisin keramiikka ja metallurgia.Moseley 2001, s. 154, 157–158. Asutuksen painopiste siirtyy rannikolta sisämaahan jokien varsille. Maatalous ja kotieläiten kasvatus. Formatiivinen kausi (1800 eaa. – 100 jaa)Ilmonen & Talvitie 2001, s. 48–50. Varhainen horisontti 900–200 eaa. Chavínin kulttuuri. Varhainen välikausi 200 eaa. – 600 jaa. Useita paikallisia kulttuureja, mm. Moche ja Nazca. Kaupunkien synty Titicacajärven laaksossa. Keskihorisontti 600–1000 jaa. Voimakkaita alueellisia valtakuntia, mm. Tiwanaku ja Wari. Klassinen kausi Myöhäinen välikausi 1000–1476 jaa. Keskihorisontin imperiumien luhistumista seurannut kausi. Paikallisten kulttuurien eriytyminen, niistä laajimpana Chimor. Metallintyöstö yleistyy. Myöhäinen horisontti 1476–1532 jaa. Inkavaltakunta valloittaa suurimman osan Andeista. Jälkiklassinen kausi

 Perun kulttuurikronologia 
pienois|pysty|Myöhäisen välikauden suuret kulttuurialueet:

 Rannikko 

 Pohjoinen 
 Cupisnique (1200–200 eaa.)
 Chavín (900–200 eaa.)
 Salinar (200 eaa. – 200 jaa.)
 Gallinazo (200 eaa. – 300 jaa.)
 Vicús (200 eaa. – 600 jaa.)
 Moche (100–700 jaa.)
 Wari (600–850 jaa.)
 Sicán (700–1375 jaa.)
 Chimú (850–1450 jaa.)
 Inka (1450–1532 jaa.)Ilmonen & Talvitie 2001, s. 46–47.

 Keskinen 
 Chavín (900–200 eaa.)
 Lima (200–600 jaa.)
 Wari (600–850 jaa.)
 Chancay (1200–1450 jaa.)
 Inka (1450–1532 jaa.)

 Eteläinen 
 Chavín (900–200 eaa.)
 Paracas (600–175 eaa.)
 Nasca (200 eaa. – 600 jaa.)
 Wari (600–850 jaa.)
 Ica-Chincha (1450–1532 jaa.)
 Inka (1450–1532 jaa.)

 Vuoristo 
 Chavín (900–200 eaa.)
 Recuay (1–650 jaa.)
 Wari (600–850 jaa.)
 Inka (1200–1532 jaa.)

 Aikajana 
 n. 3000 eaa. Laama ja alpakka kesytetään.
 n. 3000 eaa. Asperossa ja Caralissa rakennetaan temppeleitä, monimutkainen yhteiskunta kehittyy.
 n. 2500 eaa. Huaca Prietassa viljellään kurpitsaa ja chiliä.
 n. 2000 eaa. Varhaisimmat merkit kallonporauksesta.
 n. 900 eaa. Etelä-Amerikan ensimmäinen sivilisaatio kehittyy Chavín de Huantarissa.
 n. 300 eaa. – 100 jaa. Paracasin kulttuuri valmistaa puuvillasta ja alpakan villasta kauniita kankaita.
 n. 200 eaa. Nazcan kulttuuri valmistaa maahan kaiverrettuja piirroksia, jotka lukeutuvat historian suurimpiin taideteoksiin.
 n. 200 eaa. Mochen kulttuuri valmistaa realistista keramiikkaa.
 n. 200 jaa. Perunaa viljellään Perun vuoristossa.
 n. 700 jaa. Warin kulttuurin käyttämä quipu yleistyy Andien kirjanpitojärjestelmänä.
 n. 800 jaa. Batán Grande kehittyy Sicán-kulttuurin uskonnolliseksi keskukseksi.
 n. 900 jaa. Chan Chan hallitsee suurta osaa nykyisestä Perusta. Se on nykyään Andien suurin rauniokaupunki.
 n. 1000 jaa. Varhaisin tunnettu Perun Andien pronssiesine.
 n. 1000 jaa. Inkat saapuvat Cuscon laaksoon.
 1438 jaa. Pachacuti voittaa sodassa chankat. Inkavaltakunta alkaa laajeta imperiumiksi.
 1463 jaa. Inkat valloittavat Chimorin.
 1471 jaa. Topa perii kruunun isältään Pachacutilta.
 1487 jaa. Inkavaltakunta laajenee pohjoiseen. Quitoon perustetaan toinen pääkaupunki.
 1493 jaa. Huayna Capac perii kruunun isältään Topalta.
 n. 1500 jaa. Machu Picchu rakennetaan.
 1525 jaa. Huayna Capac kuolee eurooppalaisten mukana levinneeseen isorokkoon. Huayna Capacin pojat Huáscar ja Atahualpa kilpailevat vallasta.
 1531 jaa. Francisco Pizarro, 168 sotilasta ja noin 30 hevosta saapuvat Inkavaltakuntaan.
 1532 jaa. Pizarro miehineen surmaa inkahovin jäsenet ja vangitsee Atahualpan, joka ostaa itsensä vapaaksi kullalla ja hopealla.
 1533 jaa. Espanjalaiset kastavat Atahualpan ja teloittavat hänet. Cusco vallataan ja hävitetään.
 1536 jaa. Manco Inca saartaa espanjalaisten miehittämän Cuscon.
 1537 jaa. Cuscon piiritys päättyy. Manco Inca pakenee ja Peru jää espanjalaisten hallintaan.

 Huomautukset 

 Katso myös 
 Esikolumbiaaninen kronologia
 Etelä-Amerikan esihistoria

 Lähteet 





 Viitteet