Ensimmäinen analytiikka

Ensimmäinen analytiikka (; ) on Aristoteleen logiikan alan Organon-kokoelmaan kuuluva teos, joka käsittelee syllogistista logiikkaa.Knuuttila, Simo & Niiniluoto, Ilkka & Thesleff, Holger: ”Esipuhe”. Teoksessa Aristoteles 1994, s. 5.Knuuttila, Simo: "Selitykset: Ensimmäinen analytiikka". Teoksessa Aristoteles 1994, s. 253–262.

 Historia 

Organon (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää Ensimmäisen analytiikan lisäksi viisi muuta teosta.

Organonin teoksista Topiikka, Ensimmäinen analytiikka ja Toinen analytiikka liittyvät läheisesti toisiinsa ja viittaavat toisiinsa usein. Aristoteles itse luki Ensimmäisen ja Toisen analytiikan yhdeksi teokseksi nimellä Analytiikat. Ne ovat kummatkin länsimaisen logiikan ja tieteenfilosofian perusklassikoita.

Ensimmäinen analytiikka vaikuttaa kirjoitetun Topiikan jälkeen. Simo Knuuttilan mukaan Aristoteleelle vaikuttaa kehittyneen Topiikan kirjoittamisen jälkeen uudenlainen näkemys yleisestä dialektisesta menetelmästä, joka voidaan yleistää formaaliksi logiikaksi. Ensimmäinen analytiikka on tämän logiikan ensimmäinen systemaattinen esitys. Tarkemmin teos on ajoitettu noin vuoteen 350 eaa. Siinä on kuitenkin eri ajoilta peräisin olevia osia.

 Sisältö 

Ensimmäinen analytiikka käsittää kaksi kirjaa. Aristoteles kehittelee teoksessa syllogistiikan loogisen, rationaalisen ajattelun yleiseksi teoriaksi. Hän määrittelee muun muassa seuraavat käsitteet:

 Premissi
 Päätelmä eli syllogismi (syllogismi yleensä, täydellinen syllogismi, epätäydellinen syllogismi)
 Predikointi

Hänen mukaansa päätelmässä premisseistä seuraa, eli voidaan johtaa, jotain muuta kuin ne itsessään ovat, siksi että ne ovat sitä mitä ne ovat. Syllogistiset premissit voidaan esittää neljällä tavalla:

AaB (A kuuluu jokaiselle B:lle)
AeB (A ei kuulu millekään B:lle)
AiB (A kuuluu jollekin B:lle)
AoB (A ei kuulu jollekin B:lle)

Klassinen esimerkki Sokrateen kuolevaisuudesta esitettäisiin tällöin seuraavalla tavalla:

A = Sokrates
B = Olla ihminen
C = Olla kuolevainen

CaB       Kaikki ihmiset ovat kuolevaisia
BaA       Sokrates on ihminen
——
CaA       Sokrates on kuolevainen

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 

 Suomennokset 

 Aristoteles: Ensimmäinen analytiikka. Teoksessa 

 Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia 

 Aristotle: Analytica Priora. Teoksessa  Kreikankielinen alkuteksti.
 Aristotle: Prior Analytics. Teoksessa  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.

 Aiheesta muualla 

 Teos 

 Aristotle: Prior Analytics The Internet Classics Archive. 

Luokka:Aristoteleen teokset
Luokka:Kirjat logiikasta