Burlington (Vermont)

Burlington on kaupunki Yhdysvaltain Vermontin osavaltion pohjoisosassa Champlainjärven rannalla. Kaupunki on Chittendenin piirikunnan keskus ja asukasluvultaan Vermontin suurin kaupunki. Burlingtonin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 42 417. Kaupungissa sijaitsee Vermontin yliopisto, minkä lisäksi se on Vermontin teollisen tuotannon keskus.

Maantiede
Burlington sijaitsee Vermontin osavaltion pohjoisosassa Champlainjärven itärannalla. Lähistöllä kohoavat lännessä Green Mountains -vuoret ja idässä Adirondack-vuoret. Burlingtonin suurempaan metropolialueeseen kuuluvat myös South Burlingtonin ja Winooskin kaupungit, sekä Essex Junctionin kylä.

Historia
Ensimmäinen nykyisen Burlingtonin alueella vieraillut eurooppalaistaustainen henkilö oli ranskalainen tutkimusmatkailija Samuel de Champlain vuonna 1609. Alueella asuneet irokeesit kävivät yhteenoton Champlainin retkikunnan kanssa ja myöhemmin he taistelivat brittien puolella ranskalaisia vastaan seuraavien vuosikymmenten kuluessa käytyjen useiden sotien aikana. Nykyisen Vermontin alue kuului pitkään osana New Yorkin siirtokuntaa vaihtelevasti Britannian kuninkaalle, kuvernööreille tai maaomistuksilla keinotelleille. Hallinnollisesti Burlingtonin perusti New Hampshiren kuvernööri Benning Wentworth vuonna 1763. Nimensä paikka sai Burling-suvun mukaan ja sen ensimmäiset siirtolaiset saapuivat vuonna 1773. Vermontin asukkaat tunnettiin itsenäisyydentunnostaan ja esimerkiksi paikallinen Green Mountain Boys -miliisi pyrki ajamaan alueelta newyorkilaiset siirtolaiset ja estämään alueen liittämisen muihin osavaltioihin. Yhdysvaltain vapaussodan Vermontin tasavalta julistautui itsenäiseksi vuonna 1776 ja se liittyi unioniin vasta vuonna 1791. Vuoden 1812 sodan aikana Burlingtonissa toimi amerikkalaisten tykistöpattereja, jotka kävivät yhteenottoja Champlainjärvellä toimineen brittilaivaston alusten kanssa.

Alueella pitkään merkittävässä asemassa ollut metsätalous alkoi taantua 1800-luvun puolella, mutta sen tilalle Burlingtoniin alkoi kehittyä puunjalostukseen liittynyttä teollisuutta. Teollisuuden myötä alueelle saapui myös kanadanranskalaisia siirtolaisia ja vuonna 1850 Burlingtoniin perustettiin Yhdysvaltojen ensimmäinen kanadanranskalainen katolilainen seurakunta. yhdysvaltain sisällissota aiheutti taloudellisen laskukauden ja monet paikalliset muuttivat Yhdysvaltain alueille lännessä. Huomattava käänne koettiin vuonna 1957, jolloin IBM avasi Burlingtoniin tuotanto- ja suunnittelukeskuksen tietokoneiden osille.

Talous
Burlington on Vermontin osavaltion teollisen tuotannon keskus. Paikalliseen teolliseen tuotantoon lukeutuvat esimerkiksi ilmavoimien aseiden tuotanto, sementti- ja elintarviketeollisuus, sekä lumilautojen ja vahterasiirapin tuotanto. Viime aikoina palvelualan merkitys on kuitenkin noussut teolliseen tuotantoon nähden.

Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Burlingtonissa aikavälillä 2012–2016 olivat 46 754 USD ja henkilöä kohden 25 231 USD. 25,1 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.

Väestö
Burlingtonin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 42 417 ja vuoden 2017 arvion mukaan 42 239. Kaupungin asukkaista 85,7 % oli taustaltaan valkoisia, 6 % aasialaisia, 2,6 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 4,9 % afroamerikkalaisia. 13,9 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 11,9 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

Vuonna 1791 perustettu Vermontin yliopisto sijaitsee Burlingtonissa ja muita paikallisia oppilaitoksia ovat Champlain College ja Trinity College of Vermont.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Vermontin kaupungit