Suojärvi (kaupunki)

Suojärvi () on kaupunki, kaupunkikunta ja Suojärven piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Suojärven etelärannalla  143 kilometriä maanteitse Petroskoista länteen.Karelija, s. 151. Vuonna 2023 kaupungissa oli 6 819 asukasta.

 Maantiede ja asutus 
Suojärven kaupunkikunnan pinta-ala on 1 181 neliökilometriäGeneralnyi plan, s. 3.. Se rajoittuu lännessä Suojärven piirin Loimolan, pohjoisessa Naistenjärven ja idässä Veskelyksen kuntiin sekä etelässä Prääsän piirin Vieljärven kuntaanGeneralnyi plan, s. 8.. Pinta-alasta valtaosa on metsääGeneralnyi plan, s. 54..

Seutu kuuluu Länsi-Karjalan ylänköön, jonka maisemaa leimaavat pitkät ja kapeat harjut sekä lukuisat järvet ja suotGeneralnyi plan, s. 9.. Kunnan alueella virtaavat Suojoki, Kollaanjoki, Narvoisjoki (ven. Narovož), Suonajoki (Sona), Pyhäjoki eli Rajapuro, Kuskimuksenjoki (Kuškimus), Viiruoja ja Saarijärvenjoki. Järviä ovat Suojärvi, Salonjärvi, Iso-Pyhäjärvi, Pieni-Pyhäjärvi, Hanhijärvi, Saarijärvi ja Dolgoje.Generalnyi plan, s. 11–12. Hyötykaivannaisiin kuuluvat graniitti, hiekka, sora ja turveGeneralnyi plan, s. 12–13..

Suojärven kaupunki on kunnan ainoa asutuskeskusGeneralnyi plan, s. 4.. Sen kauempana sijaitsevia osia ovat Suvilahti ja Kaipaa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaista 77 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 6 % karjalaisia, 6 % valkovenäläisiä ja 3 % ukrainalaisia.

Asukasluvun kehitys
 1959  1970  1979  1989  2002  2010 6 711  9 425  10 507  11 772  11 600  9 766

 Historia 

Ennen talvi- ja jatkosotaa paikkakunta oli Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman Suojärven kunnan keskus. Moskovan rauhan jälkeen maaliskuussa 1940 siitä tuli kaupunki ja heinäkuussa Suojärven piirin keskus. Samaan aikaan rakennettiin rautatie Petroskoihin ja perustettiin Suojärven metsäteollisuuspiiri. Neuvostoaikana kaupungissa toimi myös suomalaisten perustamaKarelija, s. 152. kartonkitehdas, suurkanala, meijeri, betonitehdas, rautatieliikenteen yrityksiä ja rajavartiosto.

 Liikenne, talous ja palvelut 
Paikkakunnalta on maantieyhteydet Petroskoihin (A-133), Pitkärantaan (A-131) ja Porajärven kautta Juustjärvelle (A-132). Linja-autoliikenne suuntautuu Petroskoihin, Porajärvelle, Karhumäkeen ja Sortavalaan. Kaupungin kautta kulkee Jänisjärven ja Petroskoin välinen rautatie, josta haarautuu Länsi-Karjalan rata Jyskyjärvelle. Rautateillä on Suojärvi I:n ja II:n rautatieasemat, Suojoen seisake ja Verkon ohituspaikka.Generalnyi plan, s. 18–19.

Suojärvellä toimii metsäteollisuus- ja puunjalostusyrityksiä sekä kartonkitehdas. Kaupungissa on myös kaivosteollisuutta, leipomo, kirjapaino, rautatievarikkoja, tielaitos ja lohenviljelylaitos.Generalnyi plan, s. 19, 32–33.

Kaupungissa toimii neljä lastentarhaa, perus- ja keskikoulut, ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, taidekoulu sekä lasten ja nuorten urheilukoulu. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, piirin keskuskirjasto ja elokuvateatteri. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala, poliklinikka ja sosiaalipalvelukeskus. Vuonna 2006 rakennetun ortodoksisen Kristuksen syntymän kirkon lisäksi on kaksi muuta kirkkoa. Paikallislehtenä ilmestyy Suojarvski vestnik.Generalnyi plan, s. 20–21, 23.

 Nähtävyydet ja matkailu 
Suojärven rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1900-luvun alussa rakennettu Kaipaan rautatieasema sekä ennen sotia pystytetty hallintorakennus. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan. Kaupungissa on seudulla kaatuneen Neuvostoliiton sankarin Pietari Tiikkiläisen hautaGeneralnyi plan, s. 17. ja rintakuvaKarelija, s. 151–152.. 

Majoituspalveluja tarjoavat hotelli Karelija ja vierasmaja Tamara. Salonjärven pohjoisrannalla sijaitsee lomakylä. Kaupungissa on muutama kahvila ja ruokala.Generalnyi plan, s. 23.

 Ystävyyskunnat 
 Juuka, vuodesta 1990
 Valtimo, vuodesta 1990

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Suojärven kaupunkikunnan sivusto  
 Suojärven piirin sivusto 
 Suojärvi Karjalan tasavallan matkailusivustolla  

Luokka:Karjalan tasavallan kaupungit
Luokka:Suojärven piirin kunnat
Luokka:Suojärven piirin asutut paikat