Harlu (Karjalan tasavalta)

Harlu () on taajama ja entinen maalaiskunta Karjalan tasavallan Pitkärannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Jänisjoen varrella 47 kilometriä Pitkärannasta maanteitse luoteeseen. Taajamassa oli 828 asukasta vuonna 2012Generalnyi plan, s. 3–4..

Harlun kunta lakkautettiin vuoden 2023 huhtikuussa, jolloin Pitkärannan piirin paikallishallinto uudistettiin. Kunnassa oli vuoden alussa 987 asukasta.

Maantiede ja asutus
Harlun kunnan pinta-ala oli 261 neliökilometriäGeneralnyi plan, s. 3.. Se rajoittui koillisessa Suojärven piirin Loimolan, kaakossa Pitkärannan piirin Läskelän, lounaassa Sortavalan ja lännessä Sortavalan piirin Kaalamon kuntiinGeneralnyi plan, s. 9.. Pinta-alasta valtaosa oli metsääGeneralnyi plan, s. 43..

Entisen kunnan alueella virtaavat Jänisjoki, Alatsoja ja Pirokanoja. Suurimmat järvet ovat Laatokan ohella Jänisjärvi ja Suistamonjärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kulta, gneissigranitti, liuske ja rakennuskivi.Generalnyi plan, s. 12–13. Seudulle suunnitellaan Laatokan saariston kansallispuistoa Generalnyi plan, s. 45..

Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuului Jänisjärven asema sekä kolme kylää: Alattu, Rautalahti ja Ulmalahti. Hämekosken kylä lasketaan osaksi Harlun taajamaa. Toiseksi suurin asutuskeskus on vajaan 400 asukkaan Rautalahti.Generalnyi plan, s. 4. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 79 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 10 % valkovenäläisiä, 3 % karjalaisia ja 2 % ukrainalaisia.

Historia
Harlun kunta käsitti ennen talvi- ja jatkosotaa Suomeen kuuluneen Harlun kunnan pohjoisosan. Harlun kirkonkylä tunnettiin myös nimellä Leppäkoski. Siellä oli Läskelän paperitehtaan yhteyteen kuulunut sellu- ja paperitehdas, joka lopetti toimintansa 1980-luvun lopussa. Vuonna 1959 Harlun taajamassa oli 4 000, vuonna 1979 2 000 ja vuonna 2002 1 100 asukasta. Neuvostoaikana sillä oli kaupunkimaisen taajaman status.

Liikenne, talous ja palvelut
Entisen kunnan läpi kulkee Aunuksen ja Sortavalan välinen A130-maantie. Harlusta on linja-autoyhteydet Pitkärantaan, Petroskoihin, Suojärvelle ja Sortavalaan. Rautalahdessa on huoltoasema.Generalnyi plan, s. 18.

Jänisjärven asemalla yhtyvät Lotinapeltoon, Suojärvelle ja Hiitolaan johtavat rautatiet. Radoilla on myös Harlun asema sekä Alatun ja Hämekosken pysäkit.Generalnyi plan, s. 19.

Seudun pääelinkeinot ovat metsäteollisuus ja maatalous. Alueella toimii kaksi puunjalostuslaitosta, kalanviljelylaitos ja leipomoGeneralnyi plan, s. 28.. Jänisjoella on vuonna 1903 rakennettu Hämekosken ja vuonna 1936 valmistunut Harlun vesivoimalaitosGeneralnyi plan, s. 25..

Keskustaajaman palveluihin kuuluu lastentarha, koulu, kansantaiteen talo, poliklinikka, yleinen sauna, posti, ruokala ja muutama kauppa. Taajamassa on helluntailaiskirkko.Generalnyi plan, s. 20–21.

Nähtävyydet ja matkailu
Harlun taajamalla on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkejä ovat 1800–1900-lukujen vaihteessa rakennettu pappila sekä 1800-luvun loppupuolelta peräisin oleva asuintalo ja lastentarhan talo. Taajamassa on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka.Generalnyi plan, s. 16–17. 

Rautalahden lähistöllä on lomakylä sekä kalastus- ja metsästysmaja ja Jänisjärven asemalla lomakyläGeneralnyi plan, s. 21.. Matkailijoita houkuttelee Jänisjoen melontareitti.

Lähteet


Viitteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Pitkärannan piirin kunnat
Luokka:Pitkärannan piirin asutut paikat