Suomen Hiihtoliitto

Suomen Hiihtoliitto ry on hiihtolajien Suomen kattojärjestö ja Kansainvälisen Hiihtoliiton (FIS) jäsenjärjestö. Sen alaisuuteen kuuluvat hiihtolajeista (alppihiihto ja freestyle kuuluvat nykyisin Ski Sport Finlandille), maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty. Suomen Hiihtoliiton puheenjohtajana on vuodesta 2024 lähtien toiminut Sirpa Korkatti.

 Historia 
 Maastohiihdon historia Suomessa 
Paikallisia hiihtokilpailuja on järjestetty Suomessa 1860-luvulta lähtien. Ensimmäinen uutisoitu kisa pidettiin Tyrnävällä 1879. Ensimmäinen kansallisen tason kilpailu oli Helsingin Sporttiklubin vuonna 1886 järjestämä hihtokilpa. Ensimmäiseksi säännölliseksi hiihtotapahtumaksi muodostuivat vuonna 1889 aloitetut Oulun hiihdot. Vuosisadan vaihteeseen mennessä hiihtokilpailuja järjestettiin ympäri maata. Alkuaikojen suurhihtäjiä olivat Otto Hepoaho, Kalle Jussila, Matti Koskenkorva sekä Eetu Niska ja Jussi Niska.Kanerva & Tikander 2012, s. 77–85

Hiihtourheilun organisoitumista viivästytti Helsingin ja Oulun hiihtopiirien kilpailu johtoasemasta. Ensimmäinen yritys kansalliselle hiihtoyhdistykselle oli 1894. Vuoden vaihteessa 1907–1908 perustettiin kaksikielinen Liitto Suomen hiihtourheilun edistämiseksi. Keskusurheilujärjestö SVUL otti asiat haltuun ja järjesti vuonna 1909 ensimmäiset hiihdon SM-kilpailut. Vuonna 1915 SVUL perusti erillisen hiihtojaoston. SVUL:n hiihtojaosto muuttui itsenäiseksi Suomen Hiihtoliitoksi vuoden 1931 hallintouudistuksessa.

Suomi oli Ruotsin ja Norjan kanssa maastohiihdon suvereeni hallitsija 1950-luvulle saakka. Rinnalle tuli Neuvostoliitto vuonna 1954. Maastohiihto on ollut keskeinen talviurheilun menestyslaji Suomessa. Hiihtäjät ovat tuoneet lähes puolet Suomen talviolympialaisissa voittamista lajeista. Maastohihdon arvostus koki takaiskun Lahden MM-kisojen dopingskandaalissa. Hiihtoliitto menetti sponsorituloja ja ajautui talousvaikeuksiin. Tämän seurauksena lajiryhmät eriytyivät omiksi lajiyhdistyksikseen.

 Mäkihypyn historia Suomessa 

Helsingin Sporttiklubin vuonna 1886 järjestämissä hiihtokilpailuissa hypättiin myös mäkeä Katajanokan rannalla sijainneesta hyppyristä. Ensimmäinen hyppyrimäki valmistui Helsingin Alppilaan vuonna 1905. Ensimmäisen mäkihypyn Suomen mestaruuden voitto Sulo Jääskeläinen vuonna 1914 Viipurissa. Mäkihypystä tuli olennainen osa suomalaista talviurheilua. Suomi nousi mäkihypyn suurmaiden joukkoon 1950-luvulla. Aikakauden urheilijoita olivat mm. Tauno Luiro, Matti Pietikäinen, Antti Hyvärinen ja Hemmo Silvennoinen. Mäkihypyn lajihistorian suuriin nimiin kuuluvat Matti Nykänen ja Janne Ahonen. Nykänen voitti Calgaryssa 1988 kaikki kolme olympiakultamitalia.Kanerva & Tikander 2012, s. 87–92

Maailmancup-kilpailuja on hypätty Suomessa Lahdessa, Puijolla sekä Rukalla. Rukan hyppyrimäki on Suomen suurin hyppyrimäki. Suomen mäkihypyn ja yhdistetyn edunvalvojana toimii vuonna 2009 perustettu lajiyhdistys Finnjumping. Suomen hiihtoliitto koordinoi mäkihypyn kansainvälistä edustustoimintaa.

 Yhdistetyn historia Suomessa 
Ensimmäinen yhdistetyn kilapilu järjestettiin Helsingissä 1913 ja ensimmäisen kerran SM-mitaleista kilpailtiin 1923. Ensimmäisen mestaruuden voitti helsinkiläinen Verner Eklöf. Suomalainen yhdistetty nousi otskoihin vuonna 1948, kun Heikki Hasu ja Martti Huhtala ottivat kaksoisvoiton St. Moritzin olympiakisoissa. Seuraava suomalainen yhdistetyn olympiavoittaja oli Samppa Lajunen, joka otti Salt Lake Cityn olympiakisoissa 2002 kaikki kolme kultamitalia. Lajin suomalainen legenda on myös Hannu Manninen, joka saavutti 48 maailmancupin osakilpailuvoittoa sekä sprinttikilpailun MM-kultaa 2007.Kanerva & Tikander 2012, s. 96

 Doping-skandaali 

Vuoden 1998 tammikuussa Suomen Tietotoimiston (STT) uutisessa väitettiin hiihtäjä Jari Räsäsen ostaneen ja käyttäneen kasvuhormonia. Lisäksi uutisessa väitettiin Hiihtoliiton johtohenkilöiden olleen kiinnostuneita kasvuhormoneista. Räsänen ja Hiihtoliitto vetivät asian oikeuteen ja vaativat suuria vahingonkorvauksia kunnianloukkauksesta. Näyttöä Räsäsen doping-yhteyksistä ei löytynyt, ja Helsingin käräjäoikeus tuomitsi STT:n päätoimittajan Kari Väisäsen ja toimittaja Johanna Aatsalo-Sallisen ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Lisäksi STT, Väisänen ja Aatsalo-Sallinen tuomittiin maksamaan noin 1,5 miljoonan markan korvaukset 19 vahingonkärsijälle. Sittemmin tuomiot ja korvaussummat lievenivät hovioikeudessa.

Kantajien vaatimuksesta vastaajat kustansivat tuomion julkistamisen Helsingin Sanomissa koko sivun ilmoituksena. Turun Sanomien kommentaattorin Markku Jokisipilän mukaan Hiihtoliitto halusi tällä antaa tuomituille iskun, josta he kärsisivät lopun ikäänsä. Aatsalon mukaan Hiihtoliiton STT:tä vastaan nostama tiedotussota tuhosi hänen uransa urheilutoimittajana. Aatsalon mukaan Hiihtoliitto käynnisti doping-uutisen julkaisemisen jälkeen häntä ja STT:tä vastaan vyörytyksen, jonka johdossa olivat Hiihtoliiton puheenjohtaja Esko Aho ja liiton toimitusjohtaja Esa Klinga. Tapauksen vuoksi toimittaja muun muassa sai tappouhkauksia.

Vuonna 2011 entinen lajijohtaja ja päävalmentaja Antti Leppävuori, entinen lajipäällikkö ja toimitusjohtaja Jari Piirainen, entinen hiihtäjä Jari Räsänen sekä entinen lajipäällikkö ja päävalmentaja Pekka Vähäsöyrinki joutuivat syytteeseen törkeästä petoksesta eli asioiden salaamisesta vuosien 1999 ja 2000 dopingoikeudenkäynneissä. Räsänen ja Vähäsöyrinki tuomittiin törkeistä petoksista ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Oikeudessa osoitettiin, että Räsänen käytti vuosina 1996–1997 eli STT:n uutisen tarkoittamana aikana epo-hormonia. Oikeuden mukaan kaikki neljä syytettyä tiesivät, mitä Räsäselle tehtiin vuoden 1997 kisoissa. 

Tapauksessa asianomistajana ollut Kari Väisänen kommentoi, että tuomioistuimen ratkaisu on hyvä, mutta tuomitut ovat sijaiskärsijöitä ja todelliset vastuunkantajat puuttuvat edelleen. STT:n tapauksessa tuomituilla on periaatteessa mahdollisuus hakea herjaustuomion purkua, jos tuomio on perustunut valheellisille tiedoille. 

Koko maastohiihdon maine kärsi Suomessa dopingjupakan vuoksi. Skandaalin vuoksi yhdistetty ja alppihiihto irtautuivat Suomen Hiihtoliitosta omiksi lajiyhdistyksikseen. Tiedotusvälineiden kommenteissa muun muassa on tuotu ilmi, kuinka STT:n toimittajat joutuivat Räsäsen sekä Hiihtoliiton valheiden takia oikeusmurhan kohteeksi ja joutuivat kärsimään työpaikkansa menettäen. Satakunnan Kansa kommentoi vuonna 2011, kuinka myös hiihtäjien ”mafian tyyppinen maailma” tuntuu ihmeelliseltä. Tiedotustilaisuuksissa ja haastatteluissa ”on valehdeltu kirkkain silmin, kukaan ei muista mitään, eikä kukaan kerro mitään”.

Suomen Hiihtoliiton puheenjohtajat
Liitto Suomen hiihtourheilun edistämiseksi

1908– Lennart Fritiof Munck af Fulkila

SVUL:n hiihto-, luistelu- ja pyöräilyjaosto

1911–1912 Artur Antman
1912–1913 Eino Saastamoinen
1914–1915 Frans Ilander

SVUL:n hiihtojaosto

1915–1931 Toivo Aro
1931 Armas Palmros

Suomen Hiihtoliitto

1931–1937 Juho Hillo
1937–1941 Tauno Aarre
1941–1942 Kalle Vierto
1942 Armas Palamaa (ent. Palmros)
1942–1954 Yrjö Kaloniemi
1954–1960 Akseli Kaskela
1960–1967 Ali Koskimaa
1967–1985 Hannu Koskivuori
1986–1989 Matti Autio
1990–1995 Eino Petäjäniemi
1996–2000 Esko Aho
2000–2002 Paavo M. Petäjä
2003–2004 Seppo Rehunen 
2005–2009 Jaakko Holkeri
2009–2013 Matti Sundberg
2013–2017 Jukka-Pekka Vuori
2017–2024 Markku Haapasalmi
2024– Sirpa Korkatti

 Päävalmentajat 

Maastohiihto
1937–1968 Veli Saarinen
1968–1972 Arto Tiainen
1972–1985 Immo Kuutsa
1985–1989 Pekka Vähäsöyrinki
1989–1992 Heikki Pusa
1992–1995 Pekka Vähäsöyrinki
1995–1998 Antti Leppävuori
1998–2001 Kari-Pekka Kyrö
2001–2006 Reijo Jylhä
2006–2014  Magnar Dalen
2014–2018 Reijo Jylhä
2018–2019 Matti Haavisto
2019–2020 Teemu Pasanen (miehet), Ville Oksanen (naiset)
2020– Teemu Pasanen

Mäkihyppy
1950–1960 Lasse Johansson
1960–1964 Antti Hyvärinen
1964–1980 Eino Kirjonen
1980–1985 Hannu Lepistö
1985–1988 Matti Pulli
1988–1994 Kari Ylianttila
1994–1998 Hannu Lepistö
1999–2001 Mika Kojonkoski
2002–2008 Tommi Nikunen
2008–2010 Janne Väätäinen
2010–2014 Pekka Niemelä
2014–2016 Jani Klinga
2016–2018  Andreas Mitter
2018–2020 Lauri Hakola 
2020–2023 Janne Väätäinen
2023–2024 Lauri Hakola
2024–  Igor Medved

 Talous 
Suomen Hiihtoliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 6 378 860 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 1 030 000 euroa.

Lisäksi Olympiakomitean huippu-urheiluyksikkö on jakanut maastohiihdolle tehostamistukea, josta osa Hiihtoliitolle:

 2020-2021 0,8 miljoonaa euroa
 2021–2022 noin 0,5 miljoonaa euroa
 2022–2023 0,5 miljoonaa euroa
 2023-2024 noin 0,5 miljoonaa euroa
 2024–2025 0,5 miljoonaa euroa

Opetus- ja kulttuuriministeriön korona-avustusta Hiihtoliitto sai 560 000 euroa vuonna 2020.

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen Hiihtoliitto
 Ski Sport Finland

Hiihtoliitto
Luokka:Suomen hiihto