Tuoppajärvi

Tuoppajärvi () on Karjalan tasavallan kolmanneksi suurin järvi Laatokan ja Äänisen jälkeen. Koko Venäjän mittakaavassa se on 11. suurin järvi. Tuoppajärvi sijaitsee Karjalan tasavallan pohjoisosassa Koutajoen vesistössä, ja kuuluu Louhen piiriin. Venäläiskartoissa järvi on vuodesta 1966 lähtien esitetty usein osana tuolloin rakennettua vesivoimalaa palvelevaa Koutajoen tekojärveä ().
Tuoppajärven vesipinta-ala on 986 km², kokonaispinta-ala 144 saaren kanssa 1 050 km2. Vesistön pinta-ala on 3 530 km2. Järven keskisyvyys on 15,2 metriä ja syvin kohta on 56 metriä. Järven vesitilavuus on 14,9 km3. Järven pituus luode-kaakkosuunnassa on noin 75 kilometriä ja leveys noin 40 kilometriä. Vedenpinnan taso on noin 109–110 metriä merenpinnan yläpuolella. Vesi on kirkasta, sillä järven näkösyvyys on 6–8 metriä. Järven pintaveden lämpötila kohoaa heinäkuussa 15–18 °C:een. Järvi on jäässä marraskuusta toukokuulle. 

Tuoppajärvi laskee Sohjananjokea myöten luoteeseen, Pääjärveen. Järvessä on 144 saarta, joista suurin on länsiosan Pyhäsaari (myös Eläjiensaari). Pyhäsaaressa sijaitsi aikoinaan vanhauskoisten luostari, joka hävitettiin 1800-luvulla. Lisäksi järven länsirannalla on sijainnut Skiitan nunnaluostari. Järven rannoilla oli aikoinaan monia suuria kyliä, mutta monet niistä ovat nykyisin autioina. Vienan Karjalasta kansanrunoja kerännyt Elias Lönnrot kävi runonkeruumatkoillaan myös Tuoppajärven Pyhäsaaressa. 
Suurin asutuskeskus on järven pohjoisrannikolla sijaitseva Kiestinki.

Tuoppajärvi on hyvin kalaisa. Siitä pyydetään mm. siikaa, muikkua, harjusta ja kuoretta.  Vesistöalueella harjoitetaan vesimatkailua, mm. koskimelontaa.

Lähteet

Aiheesta muualla
Tuoppajärvi - kaunehista kaunehin järvi  (karjalan kielellä) (karelia-sever.ru)
Топозеро. Парусные походы. Описание Järvitietoa vesimatkailusivustolla. www.vodyanoy.net 
Valtiollisen vesistötietokannan tietoja  (textual.ru)

Luokka:Karjalan tasavallan järvet
Luokka:Koutajoen vesistö
Luokka:Louhen piiri