Von Fieandtin hallitus

Von Fieandtin hallitus oli Suomen tasavallan 42. hallitus, joka toimi 29. marraskuuta 1957 – 26. huhtikuuta 1958 eli 149 päivää. Hallitus oli luonteeltaan virkamieshallitus, mutta ministereissä oli myös poliitikkoja.

Hallituspulasta asiantuntijahallitukseen

Sukselaisen hallituksen kaaduttua SDP:n tekemään välikysymykseen lokakuussa 1957 uuden hallituksen muodostamista yritti aluksi SDP:n puheenjohtaja Väinö Tanner. Edellinen pääministeri V. J. Sukselainen yritti tämän jälkeen uudelleen neljän tai kuuden puolueen hallituksen kokoamista. Presidentti Urho Kekkonen suositteli SKDL:n ottamista mukaan hallitukseen, mutta puolueet eivät kuitenkaan suostuneet tähän. Ennätyksellisen pitkän 42 vuorokauden hallituspulan jälkeen astui toimeen Suomen Pankin pääjohtaja Rainer von Fieandtin muodostama "asiantuntijahallitus". Von Fieandt pyysi tämän jälkeen vapautusta Suomen Pankin pääjohtajan paikalta ja hänen tilalleen tuli pankin johtokunnan jäsen Klaus Waris. Heikki Eskelinen: Itsenäisyytemme vuosikymmenet, s. 238–239. Helsinki: Yhtyneet Kuvalehdet, 1966. Eduskunnan puhemiehen K.-A. Fagerholmin mukaan von Fieandt oli läpikotaisin pankkimies, jolle politiikka oli täysin vieras alue. K.-A. Fagerholm: Puhemiehen ääni. Helsinki: Tammi 1977. . Hallituksen ulkoministeriksi tuli jo eläkkeelle siirtynyt ammattidiplomaatti Paavo Hynninen, joka oli toiminut suurlähettiläänä 1920-luvulta alkaen mm. Riiassa, Tallinnassa ja Kööpenhaminassa. Eskelinen 1966, s. 240.

Tammikuussa 1958 valtio joutui rahapulan vuoksi keskeyttämään kaikki maksunsa vuorokauden ajaksi. Pääministeri von Fieandt ja Suomen Pankin uusi pääjohtaja Klaus Waris joutuivat riitaan hallituksen ottaessa kolmelta liikepankilta yhteensä neljän miljardin markan lainan, jolla valtio selviytyisi välttämättömistä menoistaan. Lainan korko oli peräti 13 prosenttia. Lähestyvät eduskuntavaalit heijastuivat jo eduskunnan työhön, kun se hyväksyi tammikuun lopussa joukon hallituksen esittämiä säästäväisyyslakeja, jotka vasemmisto kuitenkin äänesti yli vaalien. Hallitus epäonnistui yrityksessään sopia etujärjestöjen kanssa palkka- ja hintasulusta. Eskelinen 1966, s. 239.

Hallituksen kaatuminen välikysymykseen

Hallitus kaatui opposition esittämään välikysymykseen toistaiseksi viimeisimpänä Suomessa. Runsaan kahden kuukauden kuluttua järjestettävien eduskuntavaalien vuoksi ei edes yritetty uuden poliittisen hallituksen muodostamista, vaan päädyttiin Kansaneläkelaitoksen johtokunnan jäsenen Reino Kuuskosken johtamaan toimitusministeristöön. 

Hallitus kaatui välikysymykseen, joka koski viljan hintaa ja maataloustuloista.

 Kokoonpano 

 Lähteet 

Luokka:Suomen hallitukset