Suomen Asianajajat

Suomen Asianajajat (ruots. Finlands Advokater) on vuonna 1958 perustettu asianajajalakiin (laki asianajajista, 496/1958) perustuva julkisoikeudellinen yhteisö. Julkisoikeudellista liittoa edelsi vuonna 1919 perustettu Suomen Asianajajaliitto ry. Vuonna 2025 Suomen Asianajajaliitto vaihtoi nimekseen Suomen Asianajajat (ruots: Finlands Advokater).

Suomen Asianajajaliitto oli vuoden 2023 loppuun asti Suomen Lakimiesliiton jäsenjärjestö. Se kuuluu jäsenenä Euroopan unionin asianajajajärjestöjen neuvostoon CCBE:hen. Sen pääsihteerinä toimii varatuomari Niko Jakobsson.

Jäsenistö
Ainoastaan Suomen Asianajajien jäsenet saavat käyttää ammattinimikettä ”asianajaja”. Asianajajien jäsenyyttä hakevalta edellytetään:
 ylempää oikeustieteellistä loppututkintoa (lakimies, OTK/OTM)
 vähintään neljän vuoden kokemusta lakimiestehtävistä, joista vähintään kaksi vuotta asianajollisista tehtävistä
 asianajajatutkinnon suorittamista
 asianajajalain ja liiton sääntöjen mukaista sopivuutta tehtävään

Asianajajat eroavat edellä mainituilla perusteilla muista oikeudellisia palveluita tarjoavista lakimiehistä. Asianajotoimisto-nimikettä saa käyttää vain sellainen toimisto, jonka omistaa asianajaja. Julkisuudessa ja kansalaiskeskustelussa termit ”lakimies” ja ”asianajaja” sekoittuvat usein toisiinsa. Lyhyesti sanoen kaikki asianajajat ovat lakimiehiä, mutta kaikki lakimiehet eivät ole asianajajia (Suomen Asianajajaliiton jäseniä). 

Suomessa oli vuoden 2013 lopussa noin 800 asianajotoimistoa ja niissä työskenteli noin 2 000 asianajajaa (luvussa on mukana noin sata julkista oikeusavustajaa, jotka ovat Suomen Asianajajaliiton jäseniä) ja noin 600 avustavaa lakimiestä. Noin puolet asianajajista ja asianajotoimistojen palveluksessa olevista avustavista lakimiehistä työskentelee pääkaupunkiseudulla. Asianajajista naisia on 28 prosenttia. 

Toiminta
Asianajat vastaa asianajajien ja oikeusavustajien ammatillisesta eli hyvän asianajajatavan valvonnasta yhdessä valtioneuvoston oikeuskanslerin kanssa. Asianajajien jäsenten valvonta erottaa heidän toimintansa muista oikeudellisten palveluiden tarjoajista (lakimiehet, lakiasiantoimistot). Kuka tahansa voi kannella asianajajien, julkisten oikeusavustajien ja luva saaneiden oikeudenkäyntiavustajien  asiattomasta toiminnasta Asianajajien yhteydessä toimivalle itsenäiselle valvontalautakunnalleSuomen Asianajajaliiton valvontalautakuntaviitattu 4.8.2014 . Valvontamenettely on kantelijalle maksuton.

Myös Suomen Asianajien hallituksella on velvollisuus valvoa asianajajien toimintaa ja sen tulee puuttua havaitsemiinsa epäkohtiin. Viime kädessä hallitus voi saattaa vireille asianajajaan kohdistuvan valvontamenettelyn. Valvonta-asioiden käsittelystä ja ratkaisemisesta vastaa liiton yhteydessä toimiva lautakunta, johon kuuluu asianajajien lisäksi ammattikunnan ulkopuolisia jäseniä, muun muassa oikeustieteen professoreja ja tuomareita. Valvontalautakunnan päätöksestä voi menettelyn kohteena oleva asianajaja ja valtioneuvoston oikeuskansleri valittaa Helsingin hovioikeuteen. Asianajajaliitto seuraa aktiivisesti oikeuskehitystä sekä tekee työtä kansalaisten oikeusturvan parantamiseksi. Liitto jättää vuosittain lausuntonsa liki kaikista keskeisistä lainsäädäntöuudistuksista.

Suomen Asianajajat julkaisee kahta lehteä, oikeudellisia artikkeleita sisältävää Defensor Legistä ja Advokaatti-nimistä jäsenlehteä. Liitto myöntää Oikeusteko-palkintoja henkilöille, yhteisöille tai viranomaisille, jotka ovat edistäneet merkittävällä tavalla oikeudenmukaisuutta. Palkinnon ovat saaneet muun muassa oikeuskansleri Jaakko Jonkka, korkeimman oikeuden presidentti Pauliine Koskelo, Rovaniemen hovioikeuden laadunarviointijärjestelmä, toimittaja Paavo Teittinen ja valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen.

Puheenjohtajat
Suomen Asianajajien puheenjohtajana toimii Eero-Pekka Uotila, aiemmin tehtävässä ovat toimineet muun muassa Lauri Castrén, Lars Hornborg, Åke Roschier-Holmberg, Kaarlo Ståhlberg, Erik Salvén, Erkki-Juhani Taipale, Jukka Peltonen, Pauli Alankoja, Pekka Sirviö, Tomas Lindholm, Matti Manner, Kari Lautjärvi, Riitta Leppiniemi, Mika Ilveskero, Risto Sipilä, Jarkko Ruohola ja Hanna Räihä-Mäntyharju.

Lähteet

Aiheesta muualla
Asianajajaliiton sivut
Laki asianajajista Finlexin sivuilla
Council of Bars and Law Societies of Europe (CCBE) 
Korkeimman oikeuden päätös, jossa arvioitiin velkaantumisen vaikutusta henkilön kelpoisuuteen toimia asianajajana.

Luokka:Oikeuslaitos
Luokka:Suomalaiset järjestöt