Kiinalainen paviljonki

pienoiskuva|Kiinalainen paviljonki.

pienoiskuva|Ensimmäinen puinen versio Kiinalaisesta paviljongista, Carl Hårleman 1750.
pienoiskuva|Kiinalainen paviljonki, Vihreä salonki, vuonna 2008.
pienoiskuva|Kiinalainen paviljonki ja siihen liittyvät rakennukset vuonna 1779.

1 Kiinalainen paviljonki, päärakennus

2 Länsisiipi (Hopeasali)

3 Itäsiipi (Biljardisali)

4 Adolf Fredrikin sorvausateljee

5 Confidence ruokasali

6 Keittiö (nykyään kesäkahvila)

7 Puutarha

8 Alkuperäinen päärakennus 1753 (purettu)

9 ja 10 Lintutarha ja lintuhäkit
Kiinalainen paviljonki () on yksi Ruotsin kuninkaallisista linnoista. Se sijaitsee Drottningholmin linnanpuistossa Ekerön kunnan Lovönin saarella Tukholman läänissä. Se on aikoinaan toiminut Ruotsin kuninkaallisten kesänviettopaikkana päiväretkillä.

Alun perin paviljongin paikalla sijaitsi pienempi puinen versio samaisesta rakennuksesta, joka oli kuningas Aadolf Fredrikin salaa valmistuttama yllätys ja syntymäpäivälahja puolisolleen, kuningatar Lovisa Ulriikalle 24. heinäkuuta 1753. Todennäköisesti arkkitehtien, hovi-intendenttien Carl Hårlemanin ja Carl Johan Cronstedtin suunnittelema, esirakennettu nurkkasalvottu talo uitettiin Amiralitetsgatanilta paikalle osina ja koottiin nopeasti paikan päällä. Kiinalaiseksi prinssiksi puettu 7-vuotias kruununprinssi Gustav ojensi paviljongin kullatun avaimen äidilleen. Tuohon aikaan kaikki kiinalainen oli eksoottista ja muodikasta.   

Itä-Intian kauppayhtiöt toivat Eurooppaan 1700-luvulla suuria määriä teetä, mausteita, silkkiä, posliinia ja ainutlaatuisia taideteoksia. Kiinaa pidettiin eksoottisena, myyttisenä maana, ja Kiinan paviljonki on tämän itämaisen fantasian ruumiillistuma.  

Nykyinen suurempi ja pysyvä versio Kiinalaisesta paviljongista, joka korvasi sitä edeltäneen puupaviljongin, on arkkitehti Carl Fredrik Adelcrantzin suunnittelema, sisustukset suunnitteli arkkitehti Jean Eric Rehn. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1763 ja saatiin päätökseen kuusi vuotta myöhemmin vuonna 1769. Rakennuksen sisustus ja sen muu arkkitehtuuri yhdistelee rokokoo-tyylisuuntaa sekä chinoiserie-tyyppistä eksotiikkaa. 

Useissa huoneissa on edelleen alkuperäiset kiinalaiset silkki- ja paperitapetit. Huoneissa on myös lakattuja sermejä, lasimaalauksia, posliinia ja muita koriste-esineitä, joista monet on luultavasti tuonut maahan Ruotsin Itä-Intian kauppakomppania. Jotkut kiinalaiset esineet ovat kuitenkin vielä vanhempia, kuten kuningatar Hedvig Eleonooran ja kuningatar Kristiinan ajoilta 1600-luvulta peräisin olevia esineitä, jolloin posliini oli uskomattoman kallista koska sitä ei vielä osattu valmistaa Euroopassa. 

Paviljonki kuuluu yhdessä Drottningholmin linnan ja -teatterin kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon.

Lähteet

SFV Statens Fastighetsverk – Kina slott, Drottningholm (ruotsiksi)

Luokka:Ruotsin kuninkaalliset linnat
Luokka:Ekerön kunta
Luokka:Rokokoon arkkitehtuuri
Luokka:Tukholman läänin linnat