Ekklesia

Ekklesia (, ”koollekutsuttujen kokoontuminen”) oli antiikin Kreikassa poliksen eli kaupunkivaltion kansankokous, jolla oli ylin päätösvalta julkisissa asioissa. Näin ekklesiat vastasivat monin tavoin nykyisiä parlamentteja, sillä erotuksella, että ne toimivat yleensä suoran demokratian kautta edustuksellisen demokratian sijaan. Siksi ekklesioista käytettiin usein vain ilmaisua demos (), ”kansa”. Parhaiten tunnetaan Ateenan kaupunkivaltion ekklesia. Esimerkiksi Spartassa kansankokouksesta käytettiin nimeä apella.

Ekklesiat toimivat usein yhdessä bulen eli neuvoston kanssa. Neuvosto teki kansankokoukselle esityksiä ja vastasi päätösten toimeenpanosta. Kansankokoukset olivat yleensä avoimia kaikille täysi-ikäisille miespuolisille kansalaisille. Ekklesioiden juuret olivat homeerisissa kansankokouksissa, jotka tunnettiin nimellä agora (). Arkaaisella ja klassisella kaudella ekklesioita tiedetään olleen lukuisissa kaupunkivaltioissa, myös muissa kuin demokraattisesti hallituissa. Ne säilyivät olemassa hellenistisellä ja roomalaisella kaudella, vaikkakin menettivät vähitellen merkityksensä, ja polisten itsehallintoon liittynyt päätöksenteko keskittyi bule-neuvostoihin.Hansen 2004, s. 20. Ekklesian kokoontumispaikasta voitiin käyttää nimitystä ekklesiasterion.

 Ateenassa 

pienoiskuva|Ateenan ekklesian kokoontumispaikka ja puhujankoroke eli bēma Pnyks-kukkulalla.
Ateenassa ekklesia teki päätökset kaikissa tärkeimmissä valtion asioissa. Se hyväksyi lait, vaikkakin varsinainen lakien säätäminen oli erotettu omaksi toiminnokseen (nomothetai), sekä päätti muun muassa sodasta ja rauhasta, liittolaissopimuksista, valtion raha-asioista, sekä strategosten ja eräiden muiden virkamiesten valinnasta. Ekklesia saattoi myös päättää ostrakismista sekä poikkeustapauksissa myös osallistua oikeustoimiin.

Ekklesian kokouksiin osallistui tyypillisesti noin  henkeä.Hansen 1991, s. 60, 129–132. Kansankokous kokoontui alun perin Arkaaisella agoralla ja 400-luvulta eaa. lähtien yleensä Pnyksillä. Joissakin tapauksissa kokouspaikkana toimi Dionysoksen teatteri ja laivastoasioissa Pireus. Ekklesian kutsuivat koolle bulen eli neuvoston virkamiehet prytanit, jotka muodostivat kokousten esityslistat. Koska kaikki käsitellyt asiat olivat peräisin bulesta, ekklesia ei voinut itse ottaa käsiteltäväkseen uusia asioita vapaasti.

Ekklesia kokoontui alun perin kerran ja myöhemmin neljä kertaa yhden prytaneian eli vuoden kymmenesosan aikana, toisin sanoen noin kolme kertaa kuukaudessa tai 40 kertaa vuodessa. Ekklesian toimintaan saivat osallistua kaikki yli 20-vuotiaat miespuoliset kansalaiset. Keskustelu oli avoin kaikille kokouksessa mukana olleille. Keskustelun jälkeen järjestettiin äänestys yleensä käsiäänestyksenä, jossa päätökset tehtiin yksinkertaiseen enemmistöön perustuen.

 Spartassa 

pienoiskuva|Apella-kansankokouksen kokoontumispaikaksi oletetun Skias-rakennuksen raunioita Spartan agoran arkeologisella alueella.
Spartassa Ateenan ekklesiaa vastaava kansankokous tunnettiin nimellä apella (). Muualla doorilaisilla alueilla oli puolestaan käytössä nimitys halia ().

Kaikki spartalaiset eli miespuoliset kansalaiset saivat osallistua apellan kokouksiin täytettyään 30 vuotta. Kansankokous kokoontui kerran kuussa täydenkuun aikaan, ja sen kutsuivat koolle kuninkaat ja myöhemmin eforit. Noin vuodesta 600 eaa. lähtien se kokoontui oletettavasti Skias-nimisellä rakennuksella lähellä Spartan agoraa. Osanottajat seisoivat, eivät istuneet niin kuin Ateenan ekklesiassa.

Kansankokous joko hyväksyi tai hylkäsi gerusian eli vanhinten neuvoston tekemät aloitteet, mutta sillä ei ollut oikeutta tehdä niihin muutoksia. Aloitteiden teko ja istunnoissa puhuminen oli sallittua vain kuninkaille, gerusian jäsenille ja eforeille; muussa tapauksessa tarvittiin erillinen lupa. Kansankokous päätti sodasta ja rauhasta, kaupunkivaltion tekemistä sopimuksista, laeista ja muista valtion yhteisistä asioista. Se myös valitsi virkamiehet, jotka päättivät kiistatapauksissa kuninkaanvallan perimyksestä.

 Muissa kaupungeissa 

Kansankokousten nimet, kokoonpano, tehtävät ja valtaoikeudet vaihtelivat eri kaupungeissa, ja Ateenan ulkopuolelta kaupunkien kansankokouksista tiedetään vain vähän. Ekklesian, halian tai muun kansankokouksen (usein vain dēmos, ”kansa”) olemassaolo tunnetaan antiikin lähteiden perusteella jo mainitut Ateena ja Sparta mukaan lukien ainakin seuraavista kaupungeista (suluissa nimitys, mikäli tiedossa):Hansen 2004, s. 1341–1342.

 Airai
 Akragas (halia)
 Amfipolis
 Amyzon
 Anaktorion
 Argos
 Argura
 Arkesine
 Aspendos
 Ateena (ekklesia)
 Byzantion (halia)
 Datala
 Delfoi
 Delos (ekklesia)
 Dreros (?)
 Efesos
 Elaius
 Elis
 Epidamnos (halia)
 Epidauros
 Eresos
 Eretria
 Erythrai
 Folegandros
 Gela
 Gortys
 Gryneion
 Halieis
 Halikarnassos
 Hefaistia
 Herakleia
 Herakleia Trakhinia
 Iasos
 Imbros
 Ios
 Issa
 Iulis
 Kalymna
 Kamarina
 Kameiros
 Karthaia
 Katane
 Khaladrioi
 Khersonesos
 Khios
 Killareis
 Kios
 Knidos
 Kolofon
 Koressia
 Korintti
 Korkyra (halia)
 Kos
 Kyme
 Kyrene
 Kyzikos
 Lampsakos
 Larissa
 Lindos
 Lusoi
 Lyktos
 Magnesia
 Mantineia
 Megara
 Megara Hyblaia (?)
 Meliboia
 Messene
 Miletos
 Mylasa
 Myrina
 Mytilene
 Myus
 Nakone
 Naksos
 Nasos
 Olbia
 Olynthos
 Oropos
 Paros
 Peparethos (?)
 Plataiai
 Poieessa
 Poteidaia
 Priene
 Pygela
 Rhegion (halia)
 Rhizenia
 Rhodos
 Salamis
 Samos
 Selinus (?)
 Sikinos
 Sinope
 Skepsis
 Skiathos
 Skotussa
 Skyros
 Sparta (apella)
 Stratos
 Stymfalos
 Syrakusa
 Taras (halia)
 Tegea
 Telos
 Tenedos
 Thasos
 Theba
 Thera
 Tiryns
 Troizen
 Tyras
 Zankle eli Messene
 Zeleia

 Lähteet 




 Viitteet 

Luokka:Antiikin Kreikan politiikka
Luokka:Kreikankieliset sanat ja sanonnat