Suomen Jääkiekkoliitto

Suomen Jääkiekkoliitto ry – Finlands Ishockeyförbund rf on jääkiekkoa ja rullakiekkoa Suomessa hallinnoiva urheilujärjestö. Se on perustettu 20. tammikuuta 1929 Helsingissä. Se on Kansainvälisen Jääkiekkoliiton jäsen. Suomen Jääkiekkoliiton toimitusjohtajana toimii tällä hetkellä Sami Kauhanen, joka korvasi tehtävässä Matti Nurmisen. Liiton puheenjohtajana on toiminut vuoden 2024 alusta alkaen Harri Nummelaa seurannut Heikki Hietanen.

Suomen Jääkiekkoliitto on yksi Suomen suurimmista urheilujärjestöistä. Sillä oli keväällä 2020 noin 75 000 lisenssipelaajaa. Jääkiekkoliitto vastaa Suomen jääkiekkomaajoukkueesta ja kansallisesta kilpatoiminnasta. Tosin SM-liigalla on oma hallituksensa.

Jääkiekkoliiton painopistealueet ovat valmennuksen kehittäminen, kansainvälinen menestys maajoukkuetasolla, nuorille mahdollisuus harrastaa jääkiekkoa, naisten ja tyttöjen toiminnan kehittäminen, harrastusmielessä pelaamisen mahdollistaminen sekä rullakiekon tukeminen. Liitolla on 14 valiokuntaa, jotka vastaavat eri toiminta-alueista.

 Historiaa 

 Perustaminen 
Kun liitto perustettiin tammikuussa 1929, paikalla olivat 17:n seuran edustajat kahdeksalta eri paikkakunnalta. Kokousta johti Suomen Palloliiton varapuheenjohtaja Kauko Karvonen, joka selosti jääkiekon vaiheista Suomessa kahden liiton, Palloliiton ja Luistinliiton taisteltua sen hallinnoinnista. Lyhyen keskustelun jälkeen päätettiin Suomeen perustaa itsenäinen Jäähockeyliitto. Uudelle järjestölle valittiin väliaikainen toimikunta. 

Ensimmäisessä varsinaisessa edustajien kokouksessa 12. toukokuuta 1929 Suomen Jäähockeyliiton nimi muutettiin Suomen Jääkiekkoliitoksi ja sen perustamisasiakirja virallisesti allekirjoitettiin. Liiton tarkoitukseksi määriteltiin toimia seurojen aatteellisena järjestönä ja yhdyssiteenä sekä liiton sääntöjen mukaisesti ”harjoittaa jääkiekkopeliä Suomessa”.

Jääkiekkoliiton perustivat 17 seuraa: Helsingin Luistelijat, Helsingfors Skridskoklubb, Ryska I.F. Start, Turun Palloseura, IFK i Åbo, Idrottsföreningen Kamraterna i Helsingfors (HIFK), Helsingin Jalkapalloklubi, Kronohagens Idrottsförening, Helsingin Palloseura, Viipurin Luistinseura, Viipurin Reipas, Kuopion Palloseura, Kajaanin Palloilijat, Tampereen Pyrintö, Tampereen Palloilijat, Savonlinnan Riento ja Varkauden Suojeluskunnan Palloilijat.

 2000-luvulla 
Jos huomioon ei oteta koronaviruspandemian aikana pelattua kautta 2019–2020, jolloin suurin osa arvokisoista peruttiin, Suomi on jäänyt kaikki maajoukkueensa huomioon ottaen 2000-luvulla kahdesti ilman arvokisojen mitalia, ensimmäistä kertaa kaudella 2011–2012. Leijonat, Naisleijonat, Nuoret Leijonat ja Pikkuleijonat ylsivät tuolloin maailmanmestaruuskisojen mitalipeleihin ja sijoittuivat jokainen neljänneksi kisoissa. Tyttöleijonat oli viides.

Kaudella 2015–2016 Suomi voitti alle 20-vuotiaiden ja alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruudet sekä miesten hopeaa.

Kausi 2018–2019 oli myös erinomainen mitalien suhteen, sillä Suomi voitti miesten maailmanmestaruuden, naisten MM-hopeaa, nuorten MM-kultaa ja poikien pronssia.

Vuonna 2022 Suomen kaikki viisi eri maajoukkuetta voittivat arvokisamitalin, Leijonat jopa kaksi kultaista, toisen olympialaisista ja toisen maailmanmestaruuskilpailuista. Naisleijonat eivät saaneet maailmanmestatuuskisoista mitalia, vaan olympialaisista.

Vuosi 2023 on ensimmäinen kerta historiassa, kun Leijonat, Naisleijonat, Nuoret Leijonat, Pikkuleijonat ja Tyttöleijonat jäivät kaikki ulos maailmanmestaruuskisojen mitalipeleistä. Vain Tyttöleijonat etenivät välieriin kisoissaan, ja Suomen miehet, naiset, alle 20-vuotiaat ja alle 18-vuotiaat pojat hävisivät puolivälieränsä maailmanmestaruuskilpailuissaan.

 Maajoukkueet 
 Suomen miesten jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Suomen alle 19-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 17-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 16-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen naisten jääkiekkomaajoukkue
Suomen alle 22-vuotiaiden naisten jääkiekkomaajoukkue
Suomen alle 20-vuotiaiden naisten jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 18-vuotiaiden tyttöjen jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 16-vuotiaiden tyttöjen jääkiekkomaajoukkue

 Suomessa järjestetyt ja järjestettävät turnaukset 
Luettelo Suomessa järjestetyistä maaotteluturnauksista, perässä on Suomen sijoitus. 
 Naisten turnaukset 

 Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1992 – pronssia
 Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2009 – pronssia
 Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2019 – hopeaa

 Miesten turnaukset 

 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1965 – 7.
 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1974 – 4.
 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1991 – 5.
 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1997 – 5.
 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2003 – 5.
 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2012 – 4.
 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2013 – 4.
 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2022 – kultaa
 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2023 – 7.
 Karjala-turnaus

 U20-turnaukset 
 Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1976 – 4.
 Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1980 – hopeaa
 Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1985 – 4.
 Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1990 – 4.
 Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1998 – kultaa
 Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2004 – pronssia
 Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2016 – kultaa

 U18-turnaukset 
 Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 1978 – kultaa
 Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 1987 – 4.
 Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 1994 – 4.
 Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2001 – pronssia
 Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2007 – 7. 
 Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2014 – 6.

 Talous 
Suomen Jääkiekkoliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 9 276 000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 1 607 000 euroa.

 Liiton hallitus vuosina 2016–2018 

 Pasi Kainulainen
 Riku Kallioniemi
 Saku Koivu
 Mikko Kuparinen
 Jyrki Louhi
 Harri Martinmäki
 Harri Nummela, puheenjohtaja
 Emma Terho
 Jukka Toivakka

 Jääkiekkoliiton puheenjohtajat 

 Kauko Karvonen 1929–1942
 Otto Wuorio 1942–1947
 Harald Roos 1947–1952
 Paavo Honkajuuri 1952–1957
 Harry Lindblad 1957–1975
 Väinö Lassila 1975–1983

 Matti Ranki 1983–1984
 Kai Hietarinta 1984–1997
 Kalervo Kummola 1997–2016
 Harri Nummela 2016–2023
 Heikki Hietanen 2024–

 Jääkiekkoliiton toimitusjohtajat vuoteen 2001 saakka 

 Niilo Koskinen, 1929
 Toivo Ylimaa, 1929–1931
 Aaro Kivilinna, 1932–1936
 Ilmari Honkanen, 1936–1938
 Uolevi Lamppu, 1938–1939
 Osmo Kupiainen, 1939–1940
 Erkki Saarinen, 1940–1941
 Uolevi Lamppu, 1941
 Esko Similä, 1941
 Jalle Vallikari, 1942–1945
 Emil Kauhtio, 1945
 Jalle Vallikari, 1945
 Tauno Luomi, 1946
 Olavi Liekoski 1946–1949
 Erkki Wuolio, 1949–1952
 Reijo Mannerla, 1952–1972
 Esko Paltanen, 1972–1973
 Heimo Huotari, 1973–1974
 Teuvo Holopainen, 1974–1977
 Göran Stubb, 1977–1984
 Tor Jungman, 1984–1986
 Lalli Partinen, 1986–1988
 Esko Paltanen, 1988–1989
 Jukka-Pekka Vuorinen, 1989–2001

Liiton ensimmäisinä vuosina toimitusjohtajasta käytettiin nimitystä sihteeri-toiminnanjohtaja.

 Arvostelu 

Liittoa arvosteltiin vuonna 2023, kun poikkeuksellisesti yksikään sen maajoukkue ei saavuttanut arvokisamitalia. Liittoa on myös arvosteltu, koska suomalaisessa maajoukkuejääkiekossa ei ole järjestäytynyttä kannattajatoimintaa, kuten jalkapallossa on. Keväällä 2023 liitto suunniteli kehittävänsä rakennettaan niin, että liittoon mahdollisesti perustetaan uusi urheilutoimenjohtajan vai valmennuksen johtajan tehtävä. Kevään 2023 maailmanmestaruuskisojen jälkeen Yleisradio arvosteli liittoa siitä, että miesten maajoukkueen menestys on sokaissut Jääkiekkoliiton, mikä on johtanut esimerkiksi siihen, että kotikisojen pääsylippujen hinnat olivat hyvin korkeat. Hinnat johtivat taas siihen, että paikalla otteluissa oli yritysvieraita, mikä johti vaisuun tunnelmaan. Ylen mukaan liitto oli unohtanut naisten jääkiekon täysin, kun naisten joukkue jäi ulos mitalipeleistä. Yle totesi, että Naisleijonat on ollut lukuisten kohujen keskipiste, mutta Jääkiekkoliitosta ei ole löytynyt johtajaa, joka olisi saanut joukkueen oikeille raiteille. Nuorisomaajoukkueiden tilanteen hoitamista Yle arvosteli siitä, että menestystä ei tule, mutta myös siksi, että nuorisomaajoukkueet on annettu vääriin käsiin. Ylen mukaan niiden valmentajiksi oli palkattu pääasiassa Liiga-tasolla epäonnistuneita valmentajia.

13-vuotias poika joutui - jo kolmannen kerran - rasistisen huutelun kohteeksi, ja hän kertoi asiasta valmentaja Juha Sokalle, joka määräsi joukkueen kesken ottelun pukukoppiin, ja ottelu keskeytyi. Liitto määräsi kolmen ottelun toimitsijakiellon ja seuralle tuhannen euron sakot. Urheilun oikeusturvalautakunta poisti juniorijoukkueen saaman sakon. Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan Jääkiekkoliiton Sokalle langettama rangaistus oli yhdenvertaisuuslaissa kielletty vastatoimi. Valtuutettu teki osapuolten välille sovintoesityksen. Jääkiekkoliitto hylkäsi esityksen ja palkkasi asianajajan.Jussi Paasi, Kommentti: Jääkiekon MM-kisojen varjossa tapahtuu jotain niin irvokasta, että sitä on vaikea uskoa todeksi Yle.fi 14.5.2023, viitattu 14.5.2023

Kun naisten jääkiekkomaajoukkue putosi vuoden 2026 olympialaisissa pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella ja tyttöjen maajoukkue putosi samalla kaudella maailmanmestaruuskisojen pääsarjasta 1. divisioonaan, liittoa arvosteltiin jälleen.

 Katso myös 

 SM-liiga
 Mestis
Suomi-sarja
 A-junioreiden SM-liiga (jääkiekko)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen Jääkiekkoliiton kotisivut
 Jääkiekkoliiton tulospalvelu historia

Jääkiekkoliitto
Luokka:Suomen jääkiekko
Luokka:Jääkiekkoliitot
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit