Kauppahalli

pienoiskuva|Atwater-kauppahalli Montrealissa Kanadassa.
Kauppahalli tarkoittaa katettua kauppatoria muistuttavaa hallirakennusta, joka pitää sisällään suuren joukon itsenäisiä myymälöitä. Hallien tarjonta on tavallisesti vastaavanlainen kuin torikaupassa; niissä myydään yleensä elintarvikkeita sekä talous- ja kulutustavaraa, kuten vaatteita ja käsitöitä. Kauppahalleissa on myös suhteellisen vakiintuneet myyjät sekä asiakkaat, ja myös korkeana pidetty tavaran hinta ja laatu.

Rakenteeltaan kauppahalli on tavallisesti pitkänomainen yksi- tai kaksikerroksinen hallirakennus. Hallin päästä päähän kulkee yksi tai useampia käytäviä, joiden varsille myyntipaikat sijoittuvat. Etenkin vanhemmat kauppahallit ovat usein sisätiloiltaan avaria ja varustetut kattoikkunoilla riittävän päivänvalon takaamiseksi käytäville. Kauppahalli voi sijaita torin laidalla, toimien välittömänä jatkeena torikaupalle, tai korttelin sisällä, jolloin sen kadunpuoleisessa päässä on usein monikerroksinen liike- tai asuinrakennus. Harvemmin kauppahalli voi myös sijoittua kauppakeskuksen tai vastaavan laitoksen sisälle.

 Kauppahallien historiaa 
pienoiskuva|1600-luvun kauppahalli Essonnessa Ranskassa.
Ensimmäiset kauppahallit ja niitä edeltäneet katetut markkinapaikat ovat olleet käytössä jo historiallisella ajalla Keski-Euroopassa. Varsinaisesti kauppahallien suosio kuitenkin alkoi kasvaa 1800-luvulla, kun kasvavan torikaupan epähygieenisyys alkoi nousta huolenaiheeksi. Etenkin irrallaan myydyt elintarvikkeet haluttiin saada sisätiloihin suojaan ulkoilman epäpuhtaudelta. Aluksi kauppahalleja ryhdyttiin rakentamaan suurimpiin kaupunkeihin. 1800-luvulla kauppahalleja rakennettiin useimpiin Euroopan maihin, Pohjois-Amerikkaan sekä jonkin verran myös muualle maailmaan, etenkin eurooppalaisten siirtomaihin. 1800-luvun lopulla rakennettiin ensimmäiset kauppahallit myös Suomeen.

 Kauppahallit ulkomailla 
pienoiskuva|Budapestin suuri kauppahalli sisältä.
pienoiskuva|Kauppahalli Sofiassa Bulgariassa.
Kauppahallit ovat nykyäänkin suosittuja kauppapaikkoja etenkin Keski-Euroopassa, jossa niitä on historiallisestikin tarkasteltuna paljon. Vaikka hallit ovatkin osin menettäneet markkina-asemaansa kauppakeskuksille, tapahtuu pääosin maataloustuotteiden vähittäis- ja osin myös tukkukauppakin edelleen kauppahalleissa. Euroopan suurin kauppahalli, pinta-alaltaan 10 000 neliömetriä, sijaitsee Budapestissä.

Joillakin alueilla kauppahallit ovat syrjäyttäneet perinteisen torikaupan kokonaan ja uudistaneet samalla palvelujaan monipuolisemmiksi; näin on käynyt monin paikoin esimerkiksi Yhdysvalloissa, joissa kauppahalleja on toisaalta myös paljon lakkautettu kannattamattomina.

Venäjän kauppahallit koskevat Suomea läheisesti historiallisista ja maantieteellisistä syistä. Venäjällä on varsinkin kattamattomia, mutta myös katettuja toreja lähes kaikissa kaupungeissa. Näissä esimerkiksi maaseudun kolhoosilaiset ovat voinet myydä tuotteitaan. Toinen erityispiirre ovat säännölliset kaukaa, esimerkiksi Kaukasiasta ja Keski-Aasiasta tulevat torikauppiaat, joiden tuotevalikoima on omiaan monipuolistamaan tarjontaa. Esimerkiksi elintarvikelainsäädäntö ei kuitenkaan vastaa esimerkiksi Suomen normeja: lihaa ja kalaa myydään ja ostetaan suomalaisittain katsoen estottomasti. 

Myös basaarit, joita on esimerkiksi Istanbulissa} ( Internet Archive) ja muualla islamilaisessamaailmassa, ovat eräänlaisia kauppahalleja. 

 Kauppahallit Suomessa 
pienoiskuva|Kuopion kauppahallin sisäkäytävä
Suomen vanhoissa merkittävissä kaupungeissa on lähes säännönmukaisesti kauppahalleja: Helsingissä Vanha kauppahalli, Hakaniemen halli ja Hietalahden kauppahalli. Lisäksi kauppahalleja on mm. Tampereella, Turussa, Kuopiossa, Vaasassa, Porissa, Lahdessa ja Oulussa. Monet kauppahallit sijaitsevat torin reunalla. Suomen kauppahallit on valtaosin rakennettu Venäjän vallan aikana 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa.

Suomen kauppahalleja: 

Helsinki
Vanha kauppahalli (valm. 1889) 
Hakaniemen kauppahalli (valm. 1914) 
Hietalahden kauppahalli (valm. 1903)
Itäkeskuksen kauppahalli (kauppakeskus Itiksessä, valm. 2024)

Iisalmi
Iisalmen kauppahalli (valm. 1926)

Joensuu
Joensuun kauppahalli (valm. 2023)

Kouvola
Kouvolan kauppahalli (valm. 1956)

Kuopio
Kuopion kauppahalli (valm. 1902) 

Lahti
Lahden kauppahalli

Lappeenranta
Lappeenrannan kauppahalli

Mikkeli
Mikkelin kauppahalli

Oulu
Oulun kauppahalli (valm. 1901) 

Pori
Porin kauppahalli (valm. 1927) 

Tampere
Tampereen kauppahalli (valm. 1901) 

Turku
Turun kauppahalli (valm. 1896) 

Vaasa
Vaasan kauppahalli (valm. 1902)

 Purettuja kauppahalleja 
 Haminan kauppahalliKun rakennus ei kuollutkaan Maisemat.fi 
 Kemin kauppahalli (valm. 1899, purettu 1962)
 Kotkan kauppahalli (valm. 1898, purettu 1974)
 Vallilan kauppahalli, Kangasalantie 3, Helsinki (valm 1917, purettu 1920-luvulla)
 Kasarmintorin eli Kaartin kauppahalli, Kasarmikatu 19, Helsinki (valm. 1906, purettu 1958)
 Ison Roobertinkadun kauppahalli, Iso Roobertinkatu 20–22, Helsinki
 Uudenmaankadun kauppahalli, Uudenmaan- ja Hämeenkadun kulma, Turku
 Joensuun ensimmäinen kauppahalli (valm. 1902, purettu 1968)
 Joensuun toinen kauppahalli (valm. 1968, purettu 2016)

 Toimintansa lopettaneita kauppahalleja 
Helsinki
 Vallilan kauppahalli, Sturenkatu 40, Helsinki. (valm. 1926, lopetti toiminnan 1973 silloisen yksityisen Valintatalon vuokrattua tilan)
Jyväskylä
Jyväskylän kauppahalli (valm. 1988, lopetti toiminnan vuoden 2008 lopulla)
Kotka
Kotkan kauppahalli (valm. 2012, lopetti 2013)Kotkan kauppahalli avattiin lumipyryssä Kymen Sanomat Valtteri Kykkänen, Uusi kauppahalli sai yrittäjän jahtaamaan alligaattorin ja biisonin lihaa Yle.fi, uutiset 20.11.2012
 Luovutettujen alueiden kauppahallit 
Käkisalmen kauppahalli
Sortavalan kauppahalli
Viipurin kauppahalli (valm. 1906)

 Muita 
Tammelan kauppahalli, Tampere (valm. 1907, ei koskaan käytetty kauppahallina)

 Kuvia  

Lähteet

 Aiheesta muualla