Makedonia (Kreikka)

Makedonia () on yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Se sijaitsee Kreikan pohjoisosissa ja sen keskuskaupunki on Thessaloniki. Makedonian väkiluku on noin 2,406 miljoonaa ja pinta-ala noin  km².

Makedonian alue liitettiin osaksi Kreikkaa ensimmäisen ja toisen Balkanin sodan jälkeen vuonna 1913. Makedonia on jaettu kolmeen hallinnolliseen alueeseen, jotka ovat Länsi-Makedonian alue ja Keski-Makedonian alue sekä Itä-Makedonian ja Traakian alue, joka käsittää myös kreikkalaisen Traakian. Makedonialla on oma lippu, Makedonian lippu, ja sen kansallislaulu on Kuuluisa Makedonia.

 Maantiede 
 Luonnonmaantiede 

Kreikan Makedonia on osa laajempaa, historiallis-maantieteellistä Makedonian aluetta, joka käsittää myös Pohjois-Makedonian ja Bulgarian lounaisosan, sekä pienempiä alueita myös Albaniasta, Kosovosta ja Serbiasta.

pienoiskuva|vasen|Makedonian topografinen kartta.
Kreikkalainen Makedonia käsittää Kreikan pohjoiset keskiosat. Se on suurin maan maantieteellisistä alueista. Makedonia ulottuu pohjoisesta Pohjois-Makedonian ja Bulgarian vastaisilta rajoilta etelään Thessalian alueen rajalle ja Egeanmeren pohjoisrannikolle. Makedonian länsipuolella sijaitsee Albania ja lounaispuolella Epeiroksen alue, josta Makedonian erottaa pohjoinen Píndos-vuoristo. Makedonian ja Thessalian rajalla sijaitsee Kreikan korkein vuori Ólympos (). Makedonian etelärannikolla Egeanmereen työntyy Chalkidikín niemimaa. Sen länsipuolelle jäävä osa Egeanmerta tunnetaan Thermaïkóslahtena ja itäpuolinen osa Strymonikóslahtena. Itä-Makedonian edustalla sijaitsee siihen luettu Thásoksen saari. Makedonian alueen itäpuolella sijaitsee kreikkalainen Traakia eli Länsi-Traakia.

pienoiskuva|vasen|Aliákmonas-joki ja Keski-Makedonian tasankoa Véroiassa.
Rannikolla Makedonian alueella on laajoja tasankoja, ja se on merkittävää maanviljelysaluetta. Tasangot muodostavat noin kolmasosan Makedonian pinta-alasta. Koko Kreikan suurin tasankoalue sijaitsee Keski-Makedoniassa ja koostuu Thessalonikin, Giannitsán ja Katerínin tasankoalueista, yhteispinta-alaltaan noin . Suurimmat yksittäiset tasangot Makedoniassa ovat Thessalonikin tasanko (), Giannitsán tasanko (), Sérresin tasanko () sekä Dráman tasanko ().

Suurin osa Makedoniasta on muun Kreikan tavoin vuoristoista tai kukkulamaastoa. Ólympoksen lisäksi alueen korkeimpia vuoria ovat Smólikas () ja Vasilítsa () Epeiroksen rajalla, Vóras eli Kaïmaktsalán () Pohjois-Makedonian rajalla sekä Grámmos () Epeiroksen ja Albanian rajalla. Makedonian sisäosien keskeisiä vuoria ovat muun muassa Vérno eli Vítsi () ja Áskio () Länsi-Makedoniassa; Vérmio () Länsi-Makedonian ja Keski-Makedonian rajalla; Piéria () Makedonian eteläosissa Ólympoksen länsipuolella; Áthos (), Páiko (), Chortiátis () ja Cholomóntas () Keski-Makedoniassa; Menoíkio () ja Pangaío () Keski- ja Itä-Makedonian rajalla sekä Falakró () Itä-Makedoniassa.

Makedonian suurin järvi on Polýfytoksen tekojärvi. Suurimmat luonnonjärvet ovat Vólvi, Vegorítida ja Koróneia. Alueen tärkeimmät joet ovat Axiós ja Strymónas sekä pisin kokonaan Kreikan alueella virtaava joki Aliákmonas. Néstos-joki virtaa Makedonian ja Länsi-Traakian rajalla. Axiós-, Aliákmonas-, Loudías- ja Gallikós-joet muodostavat laajan suistoalueen laskiessaan Thermaïkóslahteen. Se on suojeltu Axióksen suiston kansallispuistona. Alueen muut kansallispuistot ovat Kerkíni-järven kansallispuisto, Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto, Préspajärvien kansallispuisto ja Rodópi-vuorten kansallispuisto.

 Hallinnolliset alueet 

Makedonia on jaettu hallinnollisesti kolmeen alueeseen, jotka ovat Länsi-Makedonian alue, Keski-Makedonian alue sekä Itä-Makedonian ja Traakian alue, joka käsittää myös Länsi-Traakian. Makedoniaan kuuluva osa näistä kolmesta alueesta on jaettu edelleen 14 alueyksikköön ja ne lukuisiin kuntiin. Lisäksi Makedonian alueella on yksi näihin jakoihin kuulumaton autonominen alue, Athos, joka on luostarivaltio Kreikan alaisuudessa. Makedonian ja muun Pohjois-Kreikan asioille on perinteisesti ollut oma ministeriö, Makedonian ja Traakian ministeriö. Nykyisin se toimii osana Kreikan sisäministeriötä.

Makedonian alueet, alueyksiköt ja itsehallintoalueet ovat:

 Kartta  Alueet ja alueyksiköt  Pääkaupunki  Pinta-ala (km²)  Väkiluku (2011) 350px  Länsi-Makedonia  Kozáni     1  Kastoriá  Kastoriá     2  Flórina  Flórina     3  Kozáni  Kozáni     4  Grevená  Grevená      Keski-Makedonia  Thessaloniki     5  Pélla  Édessa     6  Imathía  Véroia     7  Pieria  Kateríni     8  Kilkís  Kilkís     9  Thessaloniki  Thessaloniki     10  Chalkidikí  Polýgyros     11  Sérres  Sérres      Itä-Makedonia  Kavála     12  Dráma  Dráma     13  Kavála  Kavála     14  Thásos  Thásos     15  Athos(itsehallinnollinen)  Karyés     Yhteensä    

 Kaupungit 

Makedonian historiallinen keskuskaupunki on Kreikan toiseksi suurin kaupunki Thessaloniki, jonka väkiluku on  (vuonna 2011). Se on koko Pohjois-Kreikan taloudellinen ja kulttuurinen keskus. Thessaloniki muodostaa esikaupunkeineen laajan metropolialueen, jolla asuu noin  asukasta, toisin sanoen noin puolet Makedonian asukkaista. Alueen muita suurimpia kaupunkeja ovat muun muassa Sérres (), Kateríni (), Kavála (), Dráma (), Véroia (), Kozáni (), Ptolemaḯda (), Giannitsá () ja Kilkís ().

 Historia 
 Esihistoria ja antiikki 

pienoiskuva|Makedonialaisia sotilaita. Seinämaalaus Ágios Athanásioksen makedonialaisesta haudasta, 300-luku eaa.
pienoiskuva|Antiikin Pellan raunioita.
Makedonian alueella on ollut asutusta viimeistään noin – vuotta sitten. Tämän osoittavat ennen kaikkea Petrálonan luolasta Chalkidikílta tehdyt löydöt. Merkittäviin neoliittisen kauden löytöpaikkoihin kuuluvat muun muassa Dispilió, Néa Nikomídeia ja Promachónas.

Makedonian alue on saanut nimensä aluetta antiikin ajan klassisella ja hellenistisellä kaudella hallinneesta Makedonian valtakunnasta. Sen alkuperäinen alue sijaitsi lähes kokonaan nykyisen Kreikan Makedonian alueella. Muut kreikkalaiset eivät lukeneet makedonialaisia ainakaan puhtaiksi kreikkalaisiksi. Alueen asukkaat puhuivat muinaismakedoniaa, jota on arveltu muinaiskreikan murteeksi tai sille sukua olleeksi kieleksi. 

Eteläisemmät kreikkalaiset kaupunkivaltiot perustivat Chalkidikín niemimaalle ja muualle myöhemmän Makedonian rannikolle, joka tuolloin luettiin osaksi Traakiaa, lukuisia siirtokuntia. Makedonia laajeni 300-luvulla eaa. Filippos II:n johdolla, ja valtasi yhä laajempia alueita nykyisen Pohjois-Kreikan alueelta, mukaan lukien nämä rannikon siirtokunnat, ja lopulta lähes koko Kreikan. Aleksanteri Suuren johdolla Makedonia kukisti tämän jälkeen Persian, valtasi suuren osan Välimeren itäosan alueesta ja Lähi-idästä, ja ulotti valloituksensa aina Intiaan saakka. Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen alue jakaantui useiksi hellenistisiksi kuningaskunniksi. Näistä alkuperäisen Makedonian alue kuului lopulta Antigonidien hallitsijasivulle. Rooman valtakunta kävi Makedoniaa vastaan niin kutsuttuja makedonialaissotia. Se kukisti Makedonian lopulta Pydnan taistelussa vuonna 168 eaa.

Makedonian valtakunnan vanha pääkaupunki oli Aigai ja myöhempi pääkaupunki Pella. Antiikin ajalla nykyisen Makedonian alueen muita tärkeitä kaupunkeja olivat muun muassa Akanthos, Amfipolis, Dion, Filippoi, Olynthos, Poteidaia, Pydna ja Stageira. Thessalonike perustettiin hellenistisellä kaudella, ja nousi koko Makedonian keskukseksi roomalaisella kaudella.

 Keskiajasta nykyaikaan 

Rooman valtakunnan jakauduttua Makedonia oli muun Kreikan tavoin osa valtakunnan itäosasta syntynyttä Bysantin valtakuntaa. Thessalonike oli yksi valtakunnan tärkeimpiä keskuksia. Bysanttilaisella keskiajalla perustettiin muun muassa Athoksen luostarit. Makedoniaan kohdistui useita kansainvaelluksia, ja sinne saapui muun muassa visigootteja, hunneja ja slaaveja. Normannit valtasivat Makedoniaa 1000-luvulla. 1200-luvulla alue oli frankkivallan alla.

pienoiskuva|Simonópetran luostari Athoksella.
Osmanien valtakunta valtasi Makedonian vuonna 1371. Osmanivallan aikana Makedoniaan muutti lisää kristittyjä slaaveja sekä turkkilaisia ja albanialaisia muslimeita, aromanialaisia, juutalaisia, romaneja ja muuta väestöä. 1500-luvun ja 1800-luvun välisenä aikana Makedoniassa oli useita kansannousuja osmanivallan kukistamiseksi.

Kreikan vapaussodan alettua vuonna 1821 ja maan itsenäistyttyä Osmanien valtakunnasta vuonna 1830 Kreikkaan liitettiin vähitellen sotien myötä uusia alueita. Kreikkalaiset kävivät pitkää henkistä ja sotilaallista taistelua myös Makedonian alueesta. Tätä kutsutaan taisteluksi Makedoniasta (Makedonikós Agón), ja siihen osallistuneista käytetään Kreikassa kunnianimeä Makedonomáchoi (”Makedoniasta taistelleet”). Historiallisen Makedonian eteläosat liitettiin Kreikkaan lopulta vuonna 1913 ensimmäisen ja toisen Balkanin sodan jälkeen. Ensimmäisessä maailmansodassa Makedonia oli Bulgarian valtaamana ja toisessa maailmansodassa Bulgarian ja Natsi-Saksan valtaamana. Sen alueella käytiin myös paljon taisteluita Kreikan sisällissodassa vuosina 1946–1949.

Osa historiallisesta Makedoniasta jäi Serbian/Jugoslavian ja Bulgarian alueille Kreikan saatua eteläosan itselleen vuonna 1913. Jugoslaviaan kuuluneesta osasta kehittyi Makedonian sosialistinen tasavalta, joka itsenäistyi vuonna 1991 ja otti nimen Makedonian tasavalta. Kreikka ei tunnustanut tätä pohjoisnaapurinsa nimeä, koska halusi nimen ”Makedonia” viittaavan ainoastaan omaan Makedonian maakuntaansa. Pitkään jatkunut Makedonian nimikiista päättyi vuonna 2018, jolloin maan nimeksi sovittiin kompromissina Pohjois-Makedonia; tämä nimi ei ole ollut ollut käytössä kreikkalaisen Makedonian alueisiin viitattaessa.

 Kulttuuri ja väestö 

Suurin osa Makedonian asukkaista on nykyisin etnisesti Kreikan makedonialaisia, jotka puhuvat kreikkaa. Osa on makedoniaa puhuvia slaavilaisia makedonialaisia, jotka pitävät itseään myös kreikkalaisina. Pienempiin vähemmistöihin kuuluvat muun muassa aromanialaiset, albaanit ja romanit.

 Talous ja liikenne 

Makedonia on yksi Kreikan tärkeimmistä maanviljelysalueista, ja se tuottaa muun muassa riisiä, puuvillaa, oliiveja, hedelmiä, viiniä, ouzoa ja tupakkaa. Makedonian alueen turismin keskuksia ovat Chalkidikí, Ólympos-vuoren ympäristö sekä Thásoksen saari. Athos on merkittävin pyhiinvaelluskohde.

Thessalonikin metropolialueella risteävät Kreikan kaksi tärkeintä valtatietä, pohjois-eteläsuuntainen A1-valtatie, joka yhdistää Makedonian eteläisempään Kreikkaan ja Ateenaan, sekä itä-länsisuuntainen A2-valtatie. Thessalonikin satama on Kreikan toiseksi suurin Pireuksen sataman jälkeen. Thessalonikin metropolialueella sijaitsee myös Thessalonikin kansainvälinen lentoasema.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*