Meiendorf-interstadiaali

Meiendorf-interstadiaali (monesti myös Bølling-interstadiaali n. 14650-14000 kalenterivuotta sitten) oli lämmin kausi, joka lopetti kylmimmän jääkauden. Lämpötilat nousivat äkkiä, jää vetäytyi nopeasti ja ikirouta suli. Paljon jäätiköiden sulavettä vapautui mereen. Meren pinta nousi. Metsä ja aro valtasivat alaa tundralta. Eläimistöä kuoli sukupuuttoon. Ihminen levittäytyi pohjoiseen. Vain muutamia kymmeniä vuosia kestänyt lämpeneminen n. 14650 vuotta sitten nosti talvilämpötiloja, ja myös kesälämpötiloja, mutta Etelämanner kylmeni.

Böllingin lämpenemisen syyksi arvellaan Maan radan muutosta. Tämä lämmitti pohjoista pallonpuoliskoa. Merijää suli. Golf-virta käynnistyi täydelle teholle. Talvilämpötila nousi. Golfvirtahan lämmittää Eurooppaa nimenomaan talvella.

 Ajoitus, nimitykset 

Meiendorf-interstadiaali on nimetty Meiendorfissa sijaitsevan Hampurin kulttuurin löytöpaikan mukaan. Tätä kautta sanotaan monesti myös Bölling-kaudeksi.

Meiendorfin interstadiaali ajoitetaan yleensä välille 14700/14600-14100/14000 kalenterivuotta sitten. Böllingin ajoitus noin 14600 kalenterivuotta sitten on radiohiilivuosissa 12700 vuotta sitten. Alkuvaihetta sanotaan monesti Meiendorf-interstadiaaliksi. Bölling aloitti pitkän Bölling-Alleröd-interstadiaalin, jota kutsutaan nimellä B/A-intestadiaali.

Meiendorf-kautta vastaa Grönlannin jääkairausnäytteiden lämmin kausi GI-1e. Meiendorf-kautta edelsi kylmä Macklenburg-vaihe GS 2a. Mienendorf-kauden jälkeen tuli vanhin tundrakausi GI 1d.

Varsinaista Bölling-kautta tarkassa mielessä vatsa aseuraava lämmin kausi GI-1c3. Böllingiä kutsutaan nimellä "Pollen zone 1b", GI-1e tai Bölling-oskillaatio ja Sen alkamiselle on käytetty jopa ajoituksia 14 000 ja 15 000 vuotta sitten. Dramaattisin muutos oli talvilämpötilan, ei kesälämpötilan muutoksessa. Bölling-kautta seurasi hieman kylmä vanha dryas, mutta lämmin kausi jatkui vielä Böllingiä hieman viileämmällä Alleröd-kaudella. Koko lämpökausi päättyi dryaskauden äkilliseen kylmenemiseen. Bölling-Alleröd-kausiin ja dryaskauteen liittyvät rajut ilmastonmuutokset aiheuttivat osaltaan mammuttien kuoleman.

 Syy 

Maan akselin ja radan muutokset olivat ajaneet maapallon tilaan, jossa mannerjäätikön alueelle noin 60. leveysasteelle tuli runsaasti Auringon säteilyäWilson, Chapman & Drury 2000, s. 121, 157. Luultavasti tämä tai jokin muu tekijä käynnisti termohaliinikierron ja Golf-virran täydelle teholle.

Jäästä vapautui suuri määrä Pohjoisen ja eteläisen Norjan rannikkoa Keski-Norjan ja eteläisimmän Norjan rannikon jäädessä jään peittoon. Nopea lämpötilan muutos liittyi Atlantin jäärintaman muutokseenWilson, Chapman & Drury 2000, s. 23, jolloin ilmasto muuttui ja Pohjois-Atlantin matalapaineet pääsivät saapumaan Eurooppaan, kun ilmamassojen raja ei enää ollut paikassa, jossa se olisi sulkenut mataloiden vapaan liikkumisen. Tällä ilmamassojen paikan muutoksella selittyy nopea lämpötilan muutos −30 °C:sta nollaan.

Tropiikissa Intian monsuuni voimistui, ja pasaatituulten törmäysvyöhyke ITCZ siirtyi äkkiä pohjoiseen.

 Merenpinnan nousu, Antarktiksen viileneminen 

Meren pinta nousi 20–35 m välillä 14700-13500 vuotta, vuositasolla 30–60 mm/v. Tätä sanotaan usein sulavesipulssiksi 1A (MWP 1A). Ehkä suuren sulaveden vapautumisen takia noin 14 500 kalenterivuotta sitten Antarktis viileni 3C niin sanottuun ACR-tapahtumaan. Tällöin Antarktis vapautti suuren määrän jäävuoria noin eniten 14800-14400, jatkuen yhä 13900 kalenterivuotta sitten. Tätä puolestaan sanotaan AID 6-tapahtumaksi.

 Nopea lämpötilan nousu 

Talvilämpötila nousi silloin dramaattisesti muutamassa kymmenessä vuodessa 15–25 astetta. 14 670 vuotta sitten talvilämpötila nousi Pohjois-Saksassa −21:stä −6 °C:een, Irlannissa −25 °C:stä 0 °C:hen, mutta kesälämpötila nousi 55. leveysasteella vain 3–6 °C. Grönlannin keskilämpötila nousi muutamassa kymmenessä vuodessa 9 °C.

Alpeilla oli Böllingin heinäkuun keskilämpötila vain 2 °C nykyistä alempiRutter & Velichko 1997, s. 142, Alankomaissa 5 °C nykyistä alempi ja Venäjän tasangon luoteisosissa ? °C nykyistä alempiRutter & Velichko 1997, s. 142, alkup. klimanov 1984, ja Zagwijn & Papapepe 1968, Kolstrup 1979, Kral 1979, Vigdorchik et al. 1970.

Noin 13 000 BP Englannin Yorkshiren heinäkuun lämpötila nousi nopeasti 12–14 °C, ja tammikuun keskilämpötila 19–21 °C kesämaksimiin 20 °C ja talven minimiin 5 °CWilson Chapman Drury 2000, s. 174.

 Metaani, hiilidioksidi 
Metaanin määrä nousi huomattavasti Bölling-kauden alussa. Tämä saattaa viitata ikiroudan sulamiseen ja/tai nopeaan soistumiseen. Hiilidioksidin määrä näytteissä ei ole yhtä selvää, mutta huomattavaa silti. Eräiden mallien mukaan hiilidioksidin piikkimäinen nousu ei näy hyvin näytteissä, vain 10 ppmv nousuna. Typen määrä nousi GISP2-näytteessä hetkellisesti korkealle kauden alussa. Grönlannin keskiosaan kasautuvan lumen määrä nousi äkkiä. Pölyn, kalsiumin ja natriumin määrät putosivat.

 Kasvillisuus 

Böllingille oli tyypillistä Euroopan laajan arotundran kasvillisuuden korvautuminen lämpimän aron kasvillisuudella koko alaltaan. Kauden alussa suuri osa Eurooppaa muuttui aroksi, jossa saattoi kasvaa laajoilla alueilla puita yksittäin tai laikkuina savannimaisestiMauri Rastas: "Suomalaisten alkuperä" . Kauden lopussa metsän raja kulki Pohjois-Saksan tietämillä. Bölling-interstadiaalin kasvillisuus oli Ranskassa tundran sijasta kylmää aroa, jolla kasvoi ruohoa, saraa (Carex), Compositae-kasvillisuutta ja harvassa kylmää sietäviä kuusia ja pajuja. Lauhkean vyöhykkeen metsät siirtyivät 41 astetta pohjoista leveyttä asti, kun jää suli laajoilta alueilta.

 Eläimistö 

Peura tai hevonen oli pääasiallinen laji riippuen alueesta. Kaudella eli vielä mammutteja Englannissa noin 14 000 vuotta sitten. Oli myös biisoneita, saiga-antilooppeja ja napakettuja. Madeleinen kulttuuri oli levinnyt tai levisi pohjoiseen. Pohjois-Ranskaan ilmestyi lämpimän ilmanalan puita, tammea, hasselpähkinää. Kylmän ilmanalan eläinten lisäksi Etelä-Belgiassa oli lämpimähkön ilmaston hirviä.

 Eläimistön katoaminen 

Luolaleijona joko hävisi kokonaan kaudella tai alkoi hävitä. Mammutti hävisi laajalta alueelta Euroopasta 14 000 kalenterivuotta sitten, mikä vastaa
12 000 radiohiilivuottaLate Quaternary megafaunal extinctions in Europe and Northern Asia: new radiocarbon evidence Anthony J. Stuart Stuart 2004Pleistocene to Holocene extinction dynamics in giant deer and woolly mammoth A. J. Stuart, P. A. Kosintsev, T. F. G. Higham & A. M. Lister, Nature 431, 684–689 (7 October 2004) | doi:10.1038/nature02890;The CalPal Online Radiocarbon Calibration.

 Ihminen 
Ihminen vaelsi viimeistään tällä kaudella pohjoiseen Keski-Eurooppaan. Kautta luonnehti Pohjois-Saksan peuranmetsästäjien Hampurin kulttuuri, joka vaihtui myöhemmin Federmesser-kulttuuriksi. Idässä Moldavian-Ukrainan suurriistan metsästäjien kulttuuri muuntui mm. Moldavian kulttuuriksi metsän edetessä Ukrainan yli. Etelä-Belgiassa oli Chaleuxin Madeleinen kulttuurin paikka. Lähi-itään syntyi Bölling-kaudella Natufin kulttuuri, joka edelsi maanviljelyn syntyä.

 Jään reuna Skandinaviassa
Jää suli rajusti, ja merenpinta nousi Böllingin vuosisatoina 100 metriä.

Böllingin alettua jään raja kulki Oslon ja Göteborgin väliltä n. 1/3 Göteborgiin päin. Vätternin etelälaidalta Ruotsissa Öölannin pohjoispuolelle ja keskiseen Gotlantiin. Oslo oli jään alla, mutta Keski- ja Pohjois-Norjan rannikkoa oli jäättömänä pieni kaistale 60. leveysasteen pohjoispuolelta Finnmarkin leveyksille ja Kuolan niemimaalle asti. Jään raja kulki Etelä-Latviasta Äänisen eteläpuolelle. Skotlannissa oli jäätä pieni alue ja tundraa. Islanti oli vielä kokonaan jäässä. Alppeja peitti jää.

Bölling-kaudella jää vetäytyi Pohjois-Skånesta Götanmaan pohjoisosiin Vänernin ja Vätternin etelärannoille ja noin 300 km Etelä-Latviasta Riian läheltä Pohjois-Viroon. Idempänä jää vetäytyi vähemmän, noin 100 km suunnilleen Äänisen etelärannoilta järven pohjoisosiin.Kalevi Wiik, Suomalaisten juuret, kartta 27, sivu 47, ja sivu 47 b) Itämeren paikalla oli Baltian jääjärvi.

 Bölling-interstadiaalin jako 
Bölling-interstadiaalin voidaan katsoa alkavan jo Meiendorf-interstadiaalista.

Kausi Lyh GI/GSMilloin oli 
kalenterivuotta sittenRadiohiilivuotta sittenMuuta Pre-Bölling-interstadiaali 15 750–14 850 "Lista-stadiaali" (LI) 14 850–14 500 Meiendorf/Bölling-interstadiaali "ME" GI-1e 14 500/14 700–13 860 "Vanhin tundrakausi" "OD1" GI-1d 13 860–13 730 Bölling-interstadiaalisensu stricto BÖ BO GI-1c3 13 730–13 480 Vanha tundrakausi OD OD GI-1c2 13 480–13 350 Dryas II Alleröd-interstadiaali AL GI-1c1, GI-1b, GI-1a 13 350–12 700 Nuorempi dryas YD GS-1 12 700–11 560 Dryas III Preboreaalin lämpeneminen PB 11 560–11 300 10 000–9 700

 Vastaavat Grönlannin interstadiaalit 
Grönlannin interstadiaali 1e1 (GI-1e1 - lämmintä)
Grönlannin interstadiaali 1e2 (GI-1e2 - kylmää)
Grönlannin interstadiaali 1e3 (GI-1e3 - lämpimämpää)

 Lämpötilan kehitys 

Lämpötilan kehitys Tanskassa Bälling-Alleröd-interstadiaalin aikana. Ajat ovat radiohiilivuosia.

Vanhin dryas 14 000–12 600 BP, 8–9 °C
Bölling-interstadiaali 12 600–12 200, 15 °C
Vanhempi dryas 12 200–11 800, 13–15 °C
Allerödkausi 11 800–11 000, 15–17 °C
Nuorempi dryas 11 000–10 000, 10 °C

Katso myös

Jääkausi
Veiksel-jääkausi
Nuorempi Dryas
Hampurin kulttuuri
Alleröd
Interstadiaali
D/O-tapahtuma

 Lähteet 

 Rutter & Velichko 1997: Quaternary of Northern Eurasia: Late pleistocene and holocene landscapes, stratigraphy and environments, Nat W. Rutter, editor-in-chief, Guest editors A. A. Velichko et al, Vols 41/42 July/August 1997, ISSN 1040-6182

Viitteet

Aiheesta muualla
Chronology of the Netherlands. Rug.nl (Web Archive).
The Bølling-Allerød . Lehigh.edu.
Sensitivity and rapidity of vegetational response to abrupt climate change. Pnas.org.
Settlements of the Hamburgian and Federmesser Cultures. Dokkerland.dk (Web Archive).

Luokka:Veiksel-jääkausi