Kalsiitti

pienoiskuva|oikea|Sinistä kalsiittia

Kalsiitti eli kalkkisälpä (CaCO3) on mineraali, joka on kemialliselta koostumukseltaan kalsiumkarbonaattia. Se on karbonaattiryhmän mineraaleista yleisin.

Kalsiitin kidejärjestelmä on trigoninen. Kiteet ovat hyvin yleisiä ja saattavat olla hyvinkin monimuotoisia. Kalsiitin yleisin kidemuoto on suippo, kuusisärmäinen pyramidi, jonka joka toinen kulma on terävämpi. Kalsiitti on väriltään useimmiten valkoinen, mutta saattaa joskus olla kellertävän, punertavan tai sinertävän valkoinen.Geologia.fi: Kalsiitti Joskus väri on myös harmaata tai jopa mustaa. Kiilto on lasikiilto ja viirun väri on valkoinen. Epäpuhtaudet saattavat aiheuttaa värillisenkin viirun. Kovuus on 3 Mohsin asteikolla ja tiheys on 2,72 g/cm³.

 Esiintyminen 
Kalsiitti muodostaa yksinään kivilajin, kalkkikiven. Kalkkikivessä suurin osa kalsiitista on kemiallisesti tai biologisesti muodostunutta. Magmaattinen kalsiitti sen sijaan on päämineraali karbonatiitissa. Näiden lisäksi kalsiittia tavataan karseissa ja hydrotermisissä esiintymissä sekä usein kallioiden raoissa ja onkaloissa. Suomessa sitä esiintyy ainakin Kolarissa, Paraisilla, Lohjalla (Tytyrin kaivos), Särkisalossa, Lappeenrannassa ja Kerimäellä. Sitä saadaan myös Siilinjärven fosfaattikaivoksen sivutuotteena.

 Raaka-aine 
Ennen vanhaan kalkkikivi on ollut tärkeä rakennusmateriaali muun muassa antiikin Kreikassa. Nykyisin kalkkikiveä käytetään erityisesti sementin sekä raudan, teräksen ja lasin valmistuksessa. Selluloosan keitossa sitä voidaan käyttää kemikaalina. Maa- ja metsätaloudessa kalkkikiveä käytetään happamuuden poistoon sekä ravinteena. 

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Mindat: Calcite 
 Webmineral: Calcite Mineral Data 
 Mineral Data Publishers: Calcite (pdf) 

Luokka:Karbonaattimineraalit