Rahkasammalet

Rahkasammalet (Sphagnum) on laajahko sammalten suku. Lajeja kasvaa soilla, missä ne hallitsevat pohjakerrosta, ja kosteilla tundra-alueilla. Lajeja esiintyy pääasiassa pohjoisella pallonpuoliskolla. Pohjoisimmat esiintymät ovat Huippuvuorilla. Eteläisellä pallonpuoliskolla lajimäärä on pienempi.

Rahkasammalet muodostavat maatuessaan turvetta. Vuodessa rahkasammalen yläosa kasvaa pituutta noin sentin, ja alaosa maatuu turpeeksi. Rahkasammal viihtyy happamassa maassa, ja osittain maatuneen rahkasammalen muodostama turve on niin hapanta, etteivät yleiset puulajit ja monet varvut menesty siinä. Toisille varpulajeille rahkasammalturve on oivallinen kasvualusta. Lajit voivat imeä suuria määriä vettä soluihinsa, jotkin lajit voivat pidättää 20 kertaa kuivapainonsa verran vettä. Turvetta käytetään tästä syystä maanparannusaineena.  Monissa kielissä rahkasammalen nimi on joko valkosammal tai turvesammal, ja se on helpoimmin tunnistettavissa vaaleanvihreästä tai -punertavasta väristään. Rahkasammalia on hyvin monen värisiä – vihreän-, punaisen-, keltaisen- tai punaruskeansävyisiä.

 Suomessa esiintyvät rahkasammallajit 
 Sektio Sphagnum 
Sphagnum-sektioon kuuluu 54 lajia. Ne ovat suuria ja möyheitä. Niiden varsilehdet ovat leveä- ja pyöreäkärkisiä, suurempia tai ainakin yhtäsuuria kuin haaralehdet.
 Sphagnum affine – rannikkorahkasammal
 Sphagnum centrale – vaalearahkasammal
 Sphagnum magellanicum – punarahkasammal 
 Sphagnum palustre – etelänrahkasammal
 Sphagnum papillosum – kalvakkarahkasammal

 Sektio Rigida 
Rigida-sektioon kuuluu viisi lajia. Ne ovat vaaleita ja niillä on pienet ja kolmiomaiset varsilehdet.
 Sphagnum compactum – paakkurahkasammal

 Sektio Insulosa 
Tähän sektioon kuuluu vain yksi laji.
 Sphagnum aongstroemii – kuultorahkasammal

 Sektio Squarrosa 
Squarrosa-sektioon kuuluu neljä lajia. Ne ovat keski- tai suurikokoisia, vihreitä tai kellanruskeita. Niiden haaralehdet ovat siirrottavakärkisiä.
 Sphagnum squarrosum – okarahkasammal
 Sphagnum teres – lettorahkasammal

 Sektio Subsecunda 
Subsecunda-sektioon kuuluu 99 lajia. 
 Sphagnum auriculatum – rantarahkasammal
 Sphagnum contortum – käyrälehtirahkasammal
 Sphagnum inundatum – luhtarahkasammal
 Sphagnum platyphyllum – lamparerahkasammal
 Sphagnum subsecundum – keräpäärahkasammal

 Sektio Cuspidata 
Cuspidata-sektioon kuuluu noin 55 lajia. Ne ovat yleensä vaaleita ja isokokoisia. Varsilehdet ovat usein haaralehtiä lyhyempiä, kolmiomaisia tai risakärkisiä.
 Sphagnum angustifolium s.l. (S. recurvum)
 Sphagnum angustifolium – rämerahkasammal
 Sphagnum fallax – sararahkasammal
 Sphagnum flexuosum – sirorahkasammal
 Sphagnum cuspidatum s.l.
 Sphagnum annulatum – rimpirahkasammal
 Sphagnum balticum – silmäkerahkasammal
 Sphagnum cuspidatum – kuljurahkasammal
 Sphagnum jensenii – pohjanrimpirahkasammal
 Sphagnum majus – vajorahkasammal
 Sphagnum lindbergii – aaparahkasammal
 Sphagnum obtusum – kuovinrahkasammal
 Sphagnum pulchrum – kurjenrahkasammal
 Sphagnum riparium – haprarahkasammal
 Sphagnum tenellum – hentorahkasammal

 Sektio Polyclada 
Tähän sektioon kuuluu vain yksi laji.
 Sphagnum wulfianum – pallopäärahkasammal

 Sektio Acutifolia 
Acutifolia-sektioon kuuluu 60 lajia. Ne ovat pieniä tai keskikokoisia ja niiden haaralehdet ja varsilehdet ovat samankokoisia.
 Sphagnum capillifolium – kangasrahkasammal
 Sphagnum fimbriatum – viitarahkasammal
 Sphagnum fuscum – ruskorahkasammal 
 Sphagnum girgensohnii – korpirahkasammal
 Sphagnum molle – nummirahkasammal
 Sphagnum quinquefarium – särmärahkasammal
 Sphagnum rubellum – rusorahkasammal
 Sphagnum russowii – varvikkorahkasammal
 Sphagnum subfulvum – pohjanrahkasammal
 Sphagnum subnitens – kirjorahkasammal
 Sphagnum warnstorfii – heterahkasammal

 Käyttö 
Rahkasammalta voidaan käyttää rakennusten eristemateriaalina. Perinteisesti sitä on käytetty etenkin ylä- ja alapohjien eristämiseen. Saamelaiset ovat käyttäneet rahkasammalta vauvan kuivikkeena ja lämmikkeenä. Nykyisin kuivattua rahkasammalta voi käyttää vauvanhoidossa kestovaippojen täytteenä. Kuivattu rahkasammal soveltuu myös hyvin WC-paperin korvikkeeksi kompostikäymälään, jossa se toimii samalla kuivikkeena.

 Kirjallisuus 
 Jukka Laine, Pirkko Harju, Tuuli Timonen, Anna Laine, Eeva-Stiina Tuittila, Kari Minkkinen ja Harri Vasander: The Intricate Beauty of Sphagnum mosses - a Finnish Guide for Identification (Helsingin yliopisto, Metsäekologian laitoksen julkaisuja nro 39, 2009)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Rahkasammalet – Sphagnum
 ITIS: Sphagnum 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit