Sastamala

Sastamala on Suomen kaupunki Pirkanmaan maakunnassa, Satakunnan maakuntarajan tuntumassa. Kaupungin väkiluku on  ja pinta-ala  km², josta  km² on maata ja  km² sisävesiä.

Sastamalan kaupunki syntyi vuoden 2009 alussa, kun Vammala, Mouhijärvi ja Äetsä yhdistyivät. Sastamala on pinta-alaltaan Pirkanmaan suurin kunta ja sen naapurikuntia ovat Huittinen, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kankaanpää, Kokemäki, Nokia, Pori, Punkalaidun, Ulvila, Urjala ja Vesilahti.

 Maantiede 
Sastamala sijaitsee Kokemäenjoen vesistön molemmin puolin Pirkanmaan lounaiskulmassa. Kuntaa jakavat Kokemäenjoki, Liekovesi, Rautavesi ja Kulovesi. Muita merkittäviä vakavesiä kunnan alueella ovat Houhajärvi, Ylistenjärvi, Kiikoisjärvi ja Mouhijärvi.

Sastamalassa on 11 Natura-kohdetta: Kuorsumaanjärvi, Lavijärven-Palojärven kalliot, Puurijärvi-Isosuo, Kiikoisten metsä, Kilpijoen ranta, Kiimajärvi, Kilpikoski, Vehmaanniemi, Pirunvuori, Hanhijärvi-Keskinen-Tapiolanjärvi ja Ekojärvi.

Ritajärven luonnonsuojelualue valittiin vuoden parhaaksi retkipaikaksi vuonna 2017. 

 Taajamat 
Vuoden 2023 lopussa Sastamalassa oli 23 515 asukasta, joista 15 653 asui taajamissa, 7 541 haja-asutusalueilla ja 321:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sastamalan taajama-aste on 67,5 %. Sastamalan taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2023) 1  Vammalan keskustaajama 9 790 2  Keikyä (Pehula) 1 911 3  Kiikka 1 066 4  Uotsola 1 057 5  Karkku 545 6  Kiikoisten kirkonkylä 509 7  Häijää 407 8  Pohjakylä 368

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

 Kylät 

Sastamalassa on yhteensä 161 kylää, ja kunnan väestöstä kaksi kolmasosaa asuu maaseudulla ja kylissä. Kylät ovat järjestäytyneet yli 40 kyläyhdistykseen. Kyläjako on luotu isojaon myötä 1700-luvulla, eikä se siten täysin vastaa nykytilannetta. Esimerkiksi Illo ja Putaja sijaitsevat muiden kylien mailla, eikä niitä löydy luettelosta.

Keskusta-alueen kaupunginosat
Hoppu, Iisa, Kalliala, Kaukola, Ketola, Lousaja, Marttila, Myllymaa, Nokkakylä, Nuupala, Näntölä, Ojansuu, Parviala, Pitkämäki, Raivio, Roismala, Ruoksamo, Sastamala, Sileekallio, Sylvää, Tyrväänkylä, Varila, Vinkinmäki, Vinkki, Vinkkilä

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Sastamalassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Sastamalan seurakunta (ent. Vammalan seurakunta)
 Karkun kappeliseurakunta
 Keikyän kappeliseurakunta
 Kiikan kappeliseurakunta
 Kiikoisten kappeliseurakunta
 Mouhijärven kappeliseurakunta
 Suodenniemen kappeliseurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sastamalan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/tampereen-ortodoksinen-seurakunta  

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Sastamalassa toimii Äetsän helluntaiseurakunta. Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Sastamalassa toimivat Kiikoisten helluntaiseurakunta, Mouhijärven helluntaiseurakunta ja Vammalan helluntaiseurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Sastamalan kaupungin nykyisellä alueella.
 Karkun seurakunta (yhdistetty Tyrvään seurakunnan kanssa Vammalan seurakunnaksi 2004)
 Keikyän seurakunta (liitetty Sastamalan seurakuntaan 2009)
 Kiikan seurakunta (liitetty Sastamalan seurakuntaan 2009)
 Kiikoisten seurakunta (liitetty Sastamalan seurakuntaan 2013)
 Mouhijärven seurakunta (liitetty Sastamalan seurakuntaan 2009)
 Suodenniemen seurakunta (liitetty Vammalan seurakuntaan 2007)
 Tyrvään seurakunta (yhdistetty Karkun seurakunnan kanssa Vammalan seurakunnaksi 2004)

 Historia 
pienoiskuva|Nyky-Sastamalan alueen kuntaliitokset vuodesta 1932 vuoteen 2013.
Vammalan Ristimäen 300-luvulle ajoitettu röykkiöhauta miekanosineen muistuttaa rannikkoseutujen vauraita nuoremman roomalaisajan asehautauksia. Se on myös sisämaan ainoa hauta joka vastaa rannikon hautausperinnettä kyseisenä aikana. Merovingiajalla kalmistot yleistyvät Sastamalan alueella, mikä osaltaan kertoo väestönkasvusta ja asutuksen tihentymisestä. Sastamalan pitäjä oli suuri Satakunnan historialliseen maakuntaan kuulunut pitäjä.

Sastamala-nimi esiintyi ensimmäisen kerran muodossa Sastamall eräässä kuningas Birger Maununpojan kirjeessä vuodelta 1300 tai 1303.

Uusi Sastamalan kaupunki syntyi vuoden 2009 alussa, kun Vammala, Mouhijärvi ja Äetsä yhdistyivät. Aiemmin vuonna 1973 Vammalaan oli liitetty Tyrvää ja Karkku. Äetsän kunta oli taas muodostunut Kiikan ja Keikyän yhdistyessä vuonna 1981. Suodenniemi liittyi Vammalaan vuonna 2007 ja Kiikoinen uuteen Sastamalaan vuonna 2013.

Sastamalan vaakuna on entisen Karkun kunnan vaakuna, jonka on suunnitellut Lauri Ahlgrén.

 Hallinto 
Sastamalan kaupunginjohtaja vuodesta 2013 on Jarkko Malmberg. Elokuusta 2021 alkaen kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii keskustan Pertti Hakanen ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana kokoomuksen Jari Andersson.https://alueviesti.fi/2021/08/17/asiat-riitelevat-ihmiset-eivat-koskaan-sastamalan-valtuusto-avasi-uuden-kauden/

Sastamalan kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä. Paikkajako vuoden 2025 kuntavaalien jälkeen on puolueittain seuraava:
 Keskusta, 13 paikkaa
 Kokoomus, 11 paikkaa
 SDP, 10 paikkaa
 Vasemmistoliitto, 3 paikkaa
 Perussuomalaiset, 2 paikkaa
 Kristillisdemokraatit, 2 paikkaa
 Vihreät, 1 paikka
 RKP 1 paikka

 Talous 
Vuonna 2015 kunnassa oli 8 426 työpaikkaa. Niistä 8,5 prosenttia oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 63 % palveluissa ja 27 prosenttia jalostuksessa. Työttömien osuus työvoimasta oli 12,3 prosenttia.

Eniten yhteisöveroa maksavat rakennussuunnittelualan yritys Partnos, kumi- ja muovituotteita valmistava Teknikum ja kaukolämmityksen läppäventtiileitä valmistava Vexve.

 Liikenne 
pienoiskuva|Vammalan rautatieasema.
Sastamalan läpi kulkevat Tampereen ja Porin välinen valtatie 11 ja Tampereen ja Rauman välinen valtatie 12. Kiikasta alkaa Kankaanpään kautta Kauhajoelle kulkeva kantatie 44. Kaupungista kulkee myös lukuisia seututeitä Hämeenkyröön, Punkalaitumelle, Vesilahdelle, Nokialle ja Laviaan.

Sastamalan läpi kulkee myös Tampere–Pori-rautatie. Junat pysähtyvät kaupungissa Vammalan ja Karkun rautatieasemilla.

Sastamalan lähimmät lentoasemat ovat Tampere-Pirkkalan lentoasema ja Porin lentoasema.

Etäisyyksiä keskustaajamasta
Entisiin kuntakeskuksiin
 Kiikoinen 25 km
 Mouhijärvi 25 km
 Suodenniemi 35 km
 Äetsä 15 km

Muihin kaupunkeihin
 Helsinki 190 km
 Huittinen 25 km
Hämeenlinna 100 km
Kankaanpää 70 km
 Nokia 35 km
 Pori 75 km
 Rauma 90 km
 Tampere 50 km
 Turku 115 km

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Kulttuuri 
 Suomen kirjapääkaupunki 
Sastamalassa on pitkät perinteet kirjallisuuden parissa. Yksi suurimmista teematapahtumista on kaupungin keskustassa kesäisin järjestettävä Vanhan kirjallisuuden päivät. Heinäkuussa 2011 Sastamalaan avattiin lisäksi suomalaisen kirjan museo Pukstaavi, joka edistää suomalaista kirjakulttuuria ja lukemista. Pukstaavi on valtakunnallinen museo, joka kertoo yleistajuisesti suomalaisen kirjan kulttuurihistoriasta ja yhteiskunnallisesta merkityksestä. Vuoden 2013 alussa Sastamalan kaupunki julistautui Suomen kirjapääkaupungiksi. Tästä lähtien kaupunki on valinnut vuosittain vuoden Kirjapään. Ensimmäiset vuoden Kirjapäät ovat kirjailijat Mauri Kunnas 2013 ja Marko Vesterbacka 2014, hallintojohtaja Hannu Nikkilä 2015 ja kirjakauppias Sirkka-Liisa "Samu" Leino 2016.

 Murre 
Sastamalan alueella puhutun kielen perustana on yläsatakuntalainen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Sastamalan alueella puhuttuja murteita ovat yläsatakuntalaisen murteen eteläryhmään kuuluvat Tyrvään, Suodenniemen, Mouhijärven, Kiikan ja Keikyän murteet. Murteet ovat lähellä perihämäläisiä murteita.

 Nähtävyydet 
pienoiskuva|225px|Tyrvään Pyhän Olavin kirkko.
pienoiskuva|225px|Näkymä Rautavedelle Ellivuoren laskettelurinteeltä.
pienoiskuva|225x225px|Sastamalan seudun museo
 Sastamalan keskiaikainen kirkko
 Tyrvään Pyhän Olavin kirkko
 Laskettelukeskus Ellivuori
 Pirunvuori, luontokohde ja Emil Danielssonin erämaa-ateljee
 Herra Hakkaraisen talo
 Kulttuuritalo Jaatsi, Akseli Gallen-Kallelan lapsuudenkoti
 Lakeside Golf Vammala
 Vammalan Auto- ja traktorimuseo
 Marskin salonkivaunu Stormin Shell-huoltoasemalla
 Otamussilta
 Sarkia-museo
 Äetsän voimalaitos
 Keikyän kotiseutumuseo
 Keikyän riippusilta
 Kokemäenjoki
 Ritajärven luonnonsuojelualue
 Rautavesi, Liekovesi ja Kulovesi
 Sastamalan seudun museo
 Suomalaisen kirjan museo Pukstaavi
 Suomen Villa Royal (Villa Royal Finland)

 Tapahtumat 

Vanhan kirjallisuuden päivät
 Sastamala Gregoriana
 Häijään Markkinat

Evankelisuuden evankeliumijuhlat on järjestetty Sastamalassa vuosina 2015 ja 2022.

 Ystävyyskaupungit 
Sastamalan ystävyyskaupungit ovat (tilanne joulukuu 2015):

  Skövde, Ruotsi
  Ringsted, Tanska
  Halden, Norja

  Pihtla, Viro
  Kašin, Venäjä

  Kuressaare, Viro
  Vásárosnamény, Unkari

 Katso myös 
 Luettelo Sastamalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Luettelo tunnetuista sastamalalaisista

 Lähteet 
 Vammalan tiedote tulevasta kaupungista  18.6.2007
 Satakunnan Kansa, elokuu 2007
 Kuntalehti.fi 
 Äetsänkylät.net 
 Me asumme nyt Suomen kirjapääkaupungissa  Tyrvään Sanomat, tammikuu 2013

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Sastamalan kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus – Sastamalan avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit