Valistunut itsevaltius

Valistunut itsevaltias eroaa muista itsevaltiaista siten, että hän pyrkii noudattamaan valistuksen periaatteita. Hän saattaa esimerkiksi edistää uskonnonvapautta, omaisuudensuojaa, rangaistusten inhimillistämistä, laillisuusperiaatetta ja alamaisten tasapuolista kohtelua. Valistunut itsevaltias johtaa valtansa yleensä yhteiskuntasopimuksesta Jumalan sijasta.

Väljän määritelmän mukaan valistunut itsevaltius oli yleiseurooppalainen liike, joka pyrki rationaalisin, valistuksesta peräisin olevien periaatteiden mukaisesti muuttamaan valtiota. Sille oli ominaista reformistinen asenne, mutta valtiota uudistaessaan se ei tukeutunut vain valistusaatteisiin, vaan myös niitä lähellä oleviin fysiokraattisiin oppeihin. Valistunut itsevaltius oli ajallisesti noin puolen vuosisadan mittainen. Sen alkuna pidetään Fredrik Suuren valtaannousua vuonna 1740. Fredrik ei enää johtanut valtaansa Jumalasta, vaan valistuksen tyyliin yhteiskuntasopimuksesta. Hänen mielestään kuningas oli kansan ensimmäinen palvelija eikä Jumalan sijainen maan päällä. Se oli rationaalinen ja maallinen perustelu ilman mystifiointia. Valistuneen itsevaltiuden lopullisena takarajana oli Ranskan suuri vallankumous, johon itsevaltiuden aika päättyi. Monet valistusfilosofit kuten Voltaire ja Diderot kannattivat valistunutta itsevaltiutta parhaana tapana hallita valtiota. 

Pyrkiessään sopeutumaan valistuksen aatteisiin valistunut itsevaltius edisti absolutistisen valtion kehittymistä oikeusvaltiota kohti. Tosin itsevaltiaiden perimmäisenä tavoitteena oli usein näillä uudistuksilla pönkittää omaa mahtiaan. Kuninkaan tuli hallita ja kansan totella kaikkien yhteiseksi parhaaksi.Maailmanhistorian pikkujättiläinen, päätoimittaja  Seppo Zetterberg, 2006, s. 621. Valistunut itsevaltius pysyi politiikassaan vanhan absolutismin linjoilla ja käytti hyväksi valistuksen aatteita.Männikkö s. 621.

 Valistuneita itsevaltiaita 
1700-luvun Euroopan valistuneiksi itsevaltiaiksi sanotuista hallitsijoista kuuluisimpia olivat Preussin kuningas Fredrik II Suuri, keisari Joosef II, Ruotsin kuningas Kustaa III, Venäjän keisarinna Katariina Suuri ja Toscanan suurherttua Leopold.

 Katso myös 
 Filosofikuningas
 Hyväntahtoinen diktatuuri

 Lähteet 

Luokka:1700-luku
Luokka:Poliittiset järjestelmät
Luokka:Politiikan käsitteet