Oskar Hainari

Oskar Adolf (O. A.) Hainari (vuoteen 1906 Forsström; 7. maaliskuuta 1856 Tohmajärvi – 23. tammikuuta 1910 Helsinki) oli suomalainen oppikoulun lehtori, valtiopäivämies  ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.

 Elämäkerta 

Oskar Hainarin vanhemmat olivat postimestari Gustaf Adolf Forsström ja Lovisa Augusta Polviander. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1876 ja suoritti voimistelunopettajan tutkinnon 1880 ja filosofian kandidaatin tutkinnon 1882. Hainari valmistui filosofian lisensiaatiksi 1890 ja väitteli tohtoriksi samana vuonna. Opiskeluaikanaan hän sai vahvoja vaikutteita Yrjö Koskiselta ja J. R. Aspelinilta.

Hainari oli voimistelun lehtorina Jyväskylän seminaarissa 1878–1879 ja 1880–1881 sekä Sortavalan seminaarissa 1881–1893. Hän toimi myös Sortavalan seminaarin kreikkalaiskatolisten kiertokoulunopettajien valmistuslaitoksen johtajana vuosina 1887–1893. Jyväskylän lyseossa Hainari oli historian lehtorina 1893–1900 ja rehtorina 1896–1900. 1900-luvun puolella Hainari oli Sortavalan reaalilyseon historian, suomen kielen ja maantiedon lehtorina ja rehtorina 1900–1904, Helsingin ruotsalaisen reaalilyseon historian lehtorina 1905–1908 sekä viimeksi Helsingin suomalaisen normaalilyseon historian lehtorina 1908–1910. Hänen kirjoittamansa historian ja maantiedon oppikirjat olivat yleisesti käytössä suomalaisissa kansa- ja oppikouluissa 1900-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä. 

Hainari valittiin yksikamariseen eduskuntaan Viipurin läänin itäisen vaalipiirin edustajaksi vuosina 1908 ja 1909. Hän oli eduskunnan talousvaliokunnan puheenjohtajana vuoden 1908 II valtiopäivillä. Vuonna 1907 hänet oli kutsuttu jäseneksi hallituksen asettamaan komiteaan, joka tutki Viipurin läänin oloja ja ajoi paikallisten talonpoikien etuja. Aikaisemmin Hainari oli   koulunopettajien valitsemana edustajana pappissäädyssä valtiopäivillä 1899, 1900 ja 1904. Hän oli myös jäsen Jyväskylän ja Sortavalan kaupunginvaltuustoissa.

Hainari julkaisi muun muassa teokset Raja-Karjalasta vuonna 1894 ja Suomen keskiajan historia vuonna 1898. Hänen väitöskirjansa nimi vuodelta 1890 oli Inkerinmaan oloista Ruotsin vallan aikana. Hainari laati myös useita oppikirjoja historiasta, maantiedosta, yhteiskuntaopista ja terveysopista. Hänen postuumisti vuonna 1922 julkaistua teostaan Ruotsin vallan aikaisen Suomen historiasta täydensi Kustavi Grotenfelt. 

Oskar Hainarin puoliso vuodesta 1883 oli Tilma Hainari (o.s. Hagan).

 Julkaisuja 

 Kuvaus Inkerinmaan oloista Ruotsinvallan aikana, 1890 (väitöskirja).
 Ihmisruumiin rakennuksen pääpiirteet ja terveysopin alkeet, 1892.
 Suomen historian oppikirja kansakouluja varten, 1893.
 Kuvia Raja-Karjalasta, 1894.
 Suomen keskiajan historia, 1898.
 Yleisin historian oppikirja kansakouluja varten, 1898.
 Kuvia Maantieteellisten löytöjen historiasta I, 1901.
 Suomen yhteiskuntaoppi, 1908.Sortavalan lyseo 1893–1944 (1951), s. 125.

 Lähteet 


 Saarialho, Kaarlo – Kohonen, Yrjö – Nuorivaara, Kaj (toim.): Sortavalan lyseo 1893–1944. Muistojulkaisu. Sortavalan lyseoseura r.y., Helsinki 1951.

 Otavan iso tietosanakirja, osa 3. 1962.


 Viitteet 

Aiheesta muualla
 Vapaasti ladattavia Oskar Adolf Forsströmin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta


Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomen oppilaitosten rehtorit
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Suomalaisen puolueen poliitikot
Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut
Luokka:Sortavalan kaupunginvaltuutetut
Luokka:Viipurin läänin itäinen vaalipiiri
Luokka:Vuonna 1856 syntyneet
Luokka:Vuonna 1910 kuolleet