Tampereen Työväen Teatteri

Tampereen Työväen Teatteri (lyhenne TTT) on Tampereella vuodesta 1901 lähtien toiminut teatteri ja Suomen ainoa ammattiteatterina toimiva työväenteatteri sekä maan ainoa pääkaupunkiseudun ulkopuolella toimiva kansallinen päänäyttämö.  Teatteri on Tampereen Teatterin lisäksi toinen Tampereen suuri teatteri. Siellä käy vuosittain noin 150 000 katsojaa. Ensi-iltoja on vuosittain noin 10 ja esityksiä yli 500.

TTT lisättiin ehdollisesti vuonna 2022 voimaan astuneeseen valtionosuusjärjestelmäänLaki kansallisen näyttämön asemassa. TTT:n asemaa on perusteltu muun muassa sen valtakunnallisella merkityksellä, perinteikkyydellä ja korkeatasoisuudella. Vastaavassa kansallisen näyttämön asemassa on myös Svenska Teatern.

Historia

Tausta
Teatterin toiminta sai alkunsa harrastajateatterina Tampereen työväenyhdistyksen huvitoimikunnan näytelmäiltamien pohjalta, joita oli järjestetty vuodesta 1895 alkaen . Kosti Eklund (Elo) työväenyhdistyksen "suuren huvitoimikunnan" puheenjohtajana oli aloittamassa toimintaa. 12. lokakuuta 1895 oli ensimmäinen iltama-luonteinen esitys, jossa pienoisnäytelmien (Kihlaus, Margareta) kanssa kilpaili katsojien kiinnostuksesta sähkölamppuvalaistus.

1901–1939
Teatterin ensimmäinen ensi-ilta 27. syyskuuta 1901 oli Minna Canthin näytelmä Anna-Liisa. Vuonna 1905 toiminta vakiitui, kun Tampereen Työväenyhdistys otti teatterin siipiensä suojaan, laati teatterille säännöt ja vuokrasi sille uuden juhlasalinsa esityksiä varten.

TTT alkoi kehittyä ammattiteatteriksi vuonna 1906, jolloin sen johtajaksi valittiin Tampereen Teatterin näyttelijä Tilda Vuori, joka toimi myöhemmin teatterilla myös ohjaajana. Hän johti teatteria vuodet 1906–1917 luoden suhteet kotimaisiin kirjailijoihin, Johannes Linnankoskeen, Jalmari Finneen, Teuvo Pakkalaan, Konrad Lehtimäkeen ja Eino Leinoon.

Ennen sisällissotaa teatterin johtajaksi nimettiin yleisön suosikki, näyttelijä Aarne Orjatsalo, jonka kausi jäi lyhyeksi. Sota-aikana teatterin toiminnassa oli puoleentoista vuoden tauko.

Seuraava teatterinjohtaja oli näyttelijöiden kouluttaja Kosti Elo, joka johti teatteria 1919–1940. Tuon ajan merkittävimpiin töihin kuului Ernst Tollerin Koneittenmurskaajat vuonna 1923. Tästä alkoi teatterin ekspressionistinen kausi, jolloin esitettiin myös operetteja.

1940–1985
Sotavuosien 1940–1943 aikana teatterinjohtajana toimi Edvin Laine, joka teki TTT:sta koko kansan teatterin. Vuosina 1943–1966 teatteria johti toinen vahva persoona, ohjaaja Eino Salmelainen.

Ohjaaja Eugen Terttulan kaudella (1964–1968) perustettiin Kellariteatteri (1965), jossa tehtiin studionäyttämön kokeiluja. Ensimmäisenä ohjelmistossa oli Samuel Beckettin neljä pienoisnäytelmää sekä Eeva-Liisa Mannerin Uudenvuoden yö, joka sai kriitikolta positiiviset arviot: sen "tasoista tekstiä teatterimme eivät omaan maan kirjoittajilta ole saaneet aikoihin. 'Uuden vuoden yö' on korkean tason taiteilijan kirjoittama näytelmä". Kellariteatterissa esitettiin myös Brechtin teoksia ja Arvo Salon Lapualaisooppera. Vuonna 1969 Kellariteatterin ohjelmistoon otettua Eeva-Liisa Mannerin Poltettua oranssia esitettiin peräti yhdeksän vuotta. 

Vuosina 1968–1973 TTT:tä johti Kai Savola. Vili Auvinen ohjasi Teuvo Pakkalan Tukkijoella.  Vuosina 1974–1981 teatteria johti näyttelijä Lasse Pöysti. Ohjaaja Mikko Majanlahti johti teatteria vuosina 1982–1986.

1985–2006

Teatterille valmistui vuonna 1985 työväentalon viereen Hämeenpuiston varrelle uusi rakennus. Seuraavana vuonna uudessa toimitilassa aloittaneelle teatterille valittiin johtajaksi Taisto-Bertil Orsmaa, joka oli johtajana vain muutaman kuukauden.  

Uuteen taloon sopeutuminen kesti, ja siksi teatterissa kokeiltiin vuodesta 1988 lähtien uudenlaista johtamistapaa, jossa keskiössä oli viisihenkinen johtoryhmä, ja pääjohtajana toimi Simo Tavaste. Tavaste johti teatteria vuodet 1988–1990. Vuonna 1990 teatterissa palattiin perinteiseen johtamismalliin: johtajaksi valittiin yksi taiteellinen johtaja, joka päättää ohjelmistosta, ohjaaja Jussi Helminen.

Vuonna 1998 teatterinjohtajaksi valittiin Esko Roine. Roineen ensimmäinen ohjelmistovalinta oli Pitkäjärveläiset, jota esitettiin yli sata kertaa. Ohjaaja oli Tommi Auvinen. Roineen johtajankausi päättyi syksyllä 2006. Vuosi oli katsojaluvuilla mitattuna menestys, katsojia oli liki 156 000. Hänen jäähyväisroolinsa oli Arthur Millerin klassikkonäytelmän Kauppamatkustajan kuolema Willy Lohman. Esityksen ohjasi Sirkku Peltola. Roolin Lomanille potkut antavana Howard Wagnerina teki Roineen seuraaja, apulaisjohtaja Riku Suokas. 

2006–2014
Vuonna 2006 TTT:n uudeksi johtajaksi tuli sen apulaisteatterinjohtajana toiminut Riku Suokas, joka johti teatteria vuoden 2013 kevätkauden loppuun. Suokkaan kaudella ensi-iltansa sai menestysmusikaali Vuonna 85, jota esitettiin yli kymmenen vuoden ajan. 

Vuosituhannen katsojalukuennätys tehtiin vuonna 2012, jolloin katsojia oli noin 180 000. TTT:n yhteyteen avattiin uusi ravintolanäyttämö, jolle valittiin nimi nimikilpailulla. Nimiehdotuksia tuli noin 400 ja nimeksi valittiin TTT-Klubi. Ravintolanäyttämö avattiin lokakuussa 2011, ja siellä on esitetty muun muassa komedioita, stand upia sekä musiikkia. 

Vuonna 2012 tamperelainen lastenteatteri Teatteri 2000 siirtyi osaksi Tampereen Työväen Teatteria. Yhdistymisellä turvattiin lastenteatterin tulevaisuus. Ilman tiloja tuolloin toimineen teatterin henkilökunta siirtyi TTT:n työntekijöiksi. Yhdistymissopimuksessa varmisttiin, että lastenteatteritarjonta säilyy ja siirtyy osaksi TTT:n pysyvää toimintaa. 

 2014– 
Suokkaan jälkeen teatterin johdossa aloittivat toimitusjohtaja Kai Hintsanen ja taiteellinen johtaja Maarit Pyökäri. Teatterinjohtajana Maarit Pyökäri toimi syksystä 2014 syksyyn 2018, jolloin hän jäi eläkkeelle. 

Vuonna 2017 Suomessa myytiin keskimäärin 41 lippua sataa asukasta kohden. Eniten lippuja per asukkaat myytiin Pirkanmaalla, 56 lippua ja toiseksi eniten Uudellamaalla, 55 lippua. Määrällisesti eniten lippuja myivät Helsingin Kaupunginteatteri, Kansallisteatteri ja Tampereen Työväen Teatteri.

Alkuvuonna 2019 teatterinjohtajana aloitti Otso Kautto. Valinta herätti runsaasti huomiota, sillä Kautto on tunnettu laitosteatterirakenteen kyseenalaistajana. Kautto avasi taiteellisen suunnittelutyönsä periaatteita tiedotteessa vuonna 2018 näin: "Tavoitteena on löytää ne keinot joilla paras mahdollinen taiteellinen laatu kohtaa katsojan. On pohdittava, miten ohjelmisto saadaan entistä paremmin palvelemaan tekijöiden taitoa, intohimoa ja kehittymistä ja sitä, miten tunnistamme ne aiheet joiden äärelle katsoja juuri nyt kaipaa. Paras taide on myös hyvää viihdettä ja parhaalla viihteellä on taiteellista arvoa. Sama pätee naurun ja vakavuuden, kevyen ja syvän vastakkainasetteluun."

Otso Kauton johtajakausi päättyi lokakuussa 2023. Teatterin väliaikaisena taiteellisena johtajaksi siirtyi teatterin dramaturgi Hanna Suutela ja väliaikaiseksi taiteelliseksi johtajaksi talous- ja hallintojohtaja Jaana Ikonen. Teatterin uusi johto julkistettiin huhtikuussa 2024. Toimitusjohtajana aloittaa lokakuussa 2024 Janne Auvinen ja taiteellisena johtajana Miko Jaakkola  

 Omistus ja rahoitus 
TTT on osakeyhtiö, jonka omistaja on Tampereen Työväenyhdistys. Aamulehti teki vuonna 2020 talousselvityksen tamperelaisista teattereista. Selvityksessä todettiin, että TTT on vakavarainen teatteri. Teatterin rahoitus koostuu omarahoituksesta, korotetusta valtionosuudesta sekä Tampereen kaupungin myöntämästä toiminta-avustuksesta.
 Omarahoituksen osuus on ollut viime vuosina kansallisessa vertailussa suuri, yli 40 prosenttia.

 Residenssiohjelma 
Tampereen Työväen Teatteri käynnisti vuonna 2021 residenssiohjelman, jonka tavoitteena on ollut tarjota työllistymismahdollisuuksia pandemia-aikana työtilaisuuksia menettäneille freelancereille sekä niin sanotun vapaan kentän toimijoille. Residenssiohjelma käynnistettiin Business Finlandin rahoituksella ja siihen valittiin mukaan 14 työryhmää tai tekijää, yhteensä 17 residenssiä. Kaikkiaan ohjelma tukee 90 freelancerin työllistymistä. Teatterille syntyi residenssin myötä uusi Viides näyttämö, jossa kehitetään uusia teatterin tekemisen muotoja pääohjelmiston rinnalle yhteistyössä esittävän taiteen toimijoiden ja verkostojen kanssa.

 Yhteistuotannot 
Otso Kauton teatterinjohtajakaudella TTT on ollut vahvasti mukana kehittämässä teatterikentän yhteistuotantomalleja. Yhteistuotantoina ovat syntyneet muun muassa Seela Sellan tähdittämä Hitler ja Blondi yhteistyössä Suomen Kansallisteatterin kanssa, Helsingin Kaupunginteatterissa tuotetun musikaalin Kinky Boots siirtyminen TTT:n Suurelle näyttämölle alkuperäismiehityksessä olleiden Lauri Mikkolan ja Petrus Kähkösen tähdittämänä, Lehman-trilogia yhteistyössä Teatteri Metamorfoosin, Espoon Kaupunginteatterin ja Suomen Kansallisteatterin kanssa sekä syksyllä 2022 muun muassa Aleksis Kivi yhteistyössä Suomen Kansallisteatterin ja Red Nose Companyn,Jyväskylän kaupunginteatterin, Lahden kaupunginteatterin, Kuopion kaupunginteatterin, Turun kaupunginteatterin sekä Kamariorkesteri Avanti!:n kanssa. 

Vuodesta 2021 alkaen Tampereen Työväen Teatteri ja Tampereen Teatteri ovat tiivistäneet yhteistyötään Pyynikin kesäteatterin kanssa. Kesällä 2021 niiden yhteistuotanto oli Antti Mikkolan ohjaama Tohvelisankarin rouva, vuotta myöhemmin Sirkku Peltolan ohjaama Suomen hevonen. 

 Saavutettavuus ja yhteisöteatteri 
Vuonna 2019 perustettiin Tampereen Liikkuva Näyttämö yhteistyössä Tampereen Työväen Teatterin, Tampereen Teatterin, Kulttuuriosuuskunta Kajeen, Taiteen edistämiskeskuksen ja Tampereen kaupungin kanssa. Toimintamallissa tuodaan teatteria niiden ulottuville, jotka eivät muuten pääse sen äärelle. Malliin haettiin ideoita Kansallisteatterin Kiertuenäyttämöstä. Liikkuvan näyttämön ensimmäinen tuotanto oli Dostojevskin idiootti, jota esitettiin muun muassa palvelukodeissa. Näytelmä valikoitiin palvelukodin asukkaiden ja henkilökunnan kanssa työpajoissa. Pandemian aikaan kiertue oli tauolla, mutta se käynnistettiin uudelleen toukokuussa 2022.

Kaaret on hervantalaisen miesteatterin esitys, joka tuotiin TTT:n näyttämölle yhteisönäytelmäprojektina, jota veti Marko Taiminen. Vuonna 2016 ensi-iltansa saanut näytelmä käsitteli miehen elämää eri ikäkausina. Näyttelijät löytyivät Hervannasta avoimen haun kautta. Vuonna 2018 toteutettiin nuorten tarpeita ja toiveita kuvaava Suomi 24/7 Irtiottoja yhteistyössä Sopimusvuori ry:n Taimisen vetämän Verstaan kanssa.

Rakennus
Teatteri toimi pitkään Hämeenpuiston varrella sijaitsevassa Tampereen työväentalossa. 

TTT:n kiinteistön omistaja on Työväen Teatterin Talosäätiö. Tampereen kaupunki ja Suomen valtio perustivat säätiön vuonna 1982 teatterikiinteistön rakennuttamista ja ylläpitoa varten.

Teatterille valmistui työväentalon viereen, Hämeenpuiston varteen, uusi rakennus vuonna 1985.

TTT:n Suuren näyttämön rakennusvaiheessa myytiin tuolipaikkoja, joiden ostajat saivat nimensä kultalaatoilla tuolien selkämykseen. Laatat ovat paikoillaan edelleen. Kampanjan suojelija oli näyttelijä Sylvi Salonen 

Kellariteatterin vuonna 2006 valmistuneen remontin yhteydessä tilan lasipinnat koristeltiin teksteillä, jotka ovat katkelmia teatterissa esitetyistä näytelmistä. Muun muassa kivijalasta löytyy teatterin ensimmäisen ensi-illan Anna-Liisan tekstiä. Kellariteatteri rakennettiin 1960-luvulla entiseen painisaliin .

Eino Salmelaisen näyttämö remontoitiin kesällä 2010. Remontin yhteydessä otettiin uudelleen käyttöön otettiin vanha parvi, ja paikkaluku katsomossa nousi yli neljänsadan. 

Näyttämöt
TTT:llä on neljä näyttämöä:
Suuri näyttämö (813 paikkaa, joista uusissa aitioissa 82 paikkaa)
Eino Salmelaisen näyttämö (403 paikkaa)
Kellariteatteri (161 paikkaa) ja
TTT-Klubi, ravintolanäyttämö (noin 240 paikkaa)

Henkilökunta
Vuonna 2024 TTT:ssä työskentelee vuosittain yli 300 teatterialan ammattilaista. Vakituista henkilökuntaa on noin 130. 

Näyttelijät
Vuonna 2024 TTT:n vakituisia näyttelijöitä olivat:

Jari Ahola 
Petra Ahola
Anne-Mari Alaspää 
Teija Auvinen
Kristiina Hakovirta
Pentti Helin
Minna Hokkanen
Mika Honkanen
Emmi Kaislakari

 Esme Kaislakari
 Janne Kallioniemi
Petra Karjalainen
Heidi Kiviharju
Juha-Matti Koskela
Samuli Muje
Jyrki Mänttäri 

Suvi-Sini Peltola
 Riikka Papunen
Pihla Pohjolainen
Saska Pulkkinen
Aimo Räsänen
 Maiju Saarinen
Miia Selin 
 Hiski Vihertörmä
Eriikka Väliahde

Entisiä näyttelijöitä

TTT:ssä ovat aiemmin näytelleet muun muassa seuraavat näyttelijät:

Olavi Ahonen
Maria Aro 1963–
Teija Auvinen
Tommi Auvinen
Vili Auvinen
Stig Fransman –1961
Raimo Grönberg –1987
Eva Gyldén
Kristiina Hakovirta 1987–
 Ahti Haljala 1965–
Marjukka Halttunen 1967–
Elna Hellman –1963
Tapio Hämäläinen
Pentti Järventie 1961–
Laila Karttunen 1973–
Tauno Karvonen 1969–
Kari Kihlström 1969–1977, 1979–1981
Kosti Klemelä
Lauri Komulainen 1961–
Ossi Kostia
Pentti Kotkaniemi
Ahti Kuoppala –1963
Mauri Kuosmanen 1969–
Raakel Laakso
Salme Laaksonen 1961–
Väinö Lahti (ohjaaja) –1961
Antti Litja 1963–1975
Oiva Lohtander 1965–1969
Pekka Lukka (1979–)
Seppo Maijala 1981–
Maija-Liisa Majanlahti –1987
Mikko Majanlahti
Soili Markkanen

Juha Mäkelä 1969–1971
Juhani Niemelä 1973–
Jaana Oravisto
Erkki Pajala 1965–1969
Veijo Pasanen
Markku Peltola (1991–1992)
Pirkko Peltomäki –1963
Aarne Pentikäinen 1967–1969
Paavo Pentikäinen 1964–
Hannu Raatikainen (1991–1992)
Nisse Rainne 1963–1969
Esko Raitia 1965–
Veli-Petteri Rajanti (1991–1992)
Marjatta Rinne (–1979)
Eero Roine
Eila Roine
Esko Roine 1967–
Ilmari Saarelainen 1969–
Mauri Saikkonen (–1979)
Tuire Salenius 1975–
Sylvi Salonen
Tenho Saurén 1973–
Antti Seppä 1975–
Erkki Siltola
Veikko Sinisalo 1969–
Liisi Tandefelt 1963–
Erkki Thil 1967–
Vesa Tietäväinen
Aino-Maija Tikkanen –1961
Matti Tuominen
Kirsti Wallasvaara 1967–1975
Esko Varonen (1991–1992)
Tiina Weckström 1981–
Raili Veivo 1967–
Mikko Viherjuuri (1975–, 1979–)
Auvo Vihro 1991–
Matti Viironen 1973–
Helinä Viitanen 1965–

TTT:n näyttelijöitä tunnetuissa televisiosarjoissa
TTT:n näyttelijöitä on nähty vuosikymmenten mittaan lukuisissa kotimaisissa tv-sarjoissa. Näistä tunnetuimpia ovat 
1960-1970 -luvuilla esitetty Heikki ja Kaija (Vili Auvinen ja Eila Roine), 
1970-luvulla Tankki täyteen (päärooleissa Sylvi Salonen, Ilmari Saarelainen, Tuire Salenius, Tauno Karvonen, Tenho Saurén), 
1980-luvulla Pikku Kakkosesta tuli tutuksi Pelle Hermanni (nimiroolissa Veijo Pasanen ja Äitiliininä Raili Veivo), 
1990-luvulla Metsolat, jossa avioparina nähtiin oikean elämän pariskunta Helinä Viitanen ja Ahti Haljaja sekä 
2010-luvulla Uusi päivä, jossa vuosien mittaan nähtiin mm. Esko Roine, Soili Markkanen, Aimo Räsänen, Tommi Raitolehto, Kaisa Hela, Jyrki Mänttäri, Lari Halme, Petra Karjalainen.

Teatterinjohtajat
Tampereen Työväen Teatterin johtajat aikajärjestyksessä:

Tilda Vuori 1906–1917
Aarne Orjatsalo 1917–1919
Kosti Elo 1919–1940
Edvin Laine 1940–1943
Eino Salmelainen 1943–1966
Eugen Terttula 
Kai Savola
Lasse Pöysti 1974–1981

Mikko Majanlahti 1982–1986
Taisto-Bertil Orsmaa 1986–1986
Johtoryhmä 1986–1988   
pääjohtaja Simo Tavaste, 
professori, näyttelijä Veikko Sinisalo, 
kapellimestari Juhani Raiskinen, 
näyttelijä Mauri Kuosmanen ja 
dramaturgi Jorma Kairimo

Simo Tavaste 1988–1990
Jussi Helminen 1990–1998
Esko Roine 1998–2006
Riku Suokas 2006–2013
Maarit Pyökäri 2014–2018
Otso Kautto 2019–2033
Janne Auvinen, toimitusjohtaja 2024 -
Miko Jaakkola, taiteellinen johtaja 2024 -

Ohjaajat

Sirkku Peltola

Sirkku Peltola on TTT:n palkittu kotikirjailija ja kiinnitetty ohjaaja. Hän on yksi Suomen arvostetuimmista ja esitetyimmistä näytelmäkirjailijoista niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. 

Peltolan käsikirjoittama ja ohjaama neliosainen trilogia Suomen hevonen oli toinen TTT:ssä nähdyistä kotimaisista teossarjoista.  

Vuonna 2022 ensi-iltansa saa Peltolan teos suurmusikaali Momentum 1900. Musikaalin tekijöinä ovat aiemmista yhteistöistään tuttu tiimi Sirkku Peltola, Heikki Salo ja Eeva Kontu. Musikaali sijoittuu Pariisin maailmannäyttelyyn, vuoteen 1900. Idea musikaaliin alkoi itää, kun Peltola käsikirjoitti ja ohjasi sisällissotaan sijoittuvan musikaalin Tytöt 1918. Musikaalien kanssa samaan sarjaan kuuluu Tampereelle sijoittuva, Lauri Viidan elämästä kertova Viita 1949 sekä suurmusikaali Momentum 1900 . 

Dramaturgit

Juho Gröndahl

Juho Gröndahl on TTT:n dramaturgi ja näytelmäkirjailija. Hän on valmistunut Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun dramaturgian koulutusohjelmasta vuonna 2015. Hän on työskennellyt dramaturgina, käsikirjoittajana sekä kirjoittamis- ja teatterityöpajojen vetäjänä Kansallisteatterin alueellisissa yleisötyöhankkeissa vuosina 2013-2018. Hän on ollut mukana kirjoittamassa myös journalismia ja fiktiota yhdistelevän podcast-kokonaisuuden Tulevaisuus hanskassa sekä tehnyt näytelmäsuomennoksia. Gröndahl kirjoitti Teatteri Vanhassa Jukossa 2018 kantaesityksensä saaneen näytelmän Ehkä kaikki menee hyvin – väkivallattomia kohtauksia rauhan ajan Suomesta, jonka ohjasi Linda Wallgren sekä dramatisoinut niinikään Wallgrenin ohjaaman, Hannu Salaman romaaniin perustuvan näytelmän Juhannustanssit TTT:ssä 2020. Hän oli käsikirjoittajana ja ohjaajana Thomas Erikssonin elämäntaparomaaniin perustuvan komedian Idiootit ympärilläni. Syksyllä 2022 saa ensi-iltansa Gröndahlin ohjaus Vanhempainilta, käsikirjoitus Veikko Nuutinen.

Hanna Suutela

Hanna Maria Suutela (s. 1967 Helsinki) on teatterintutkija, tietokirjailija ja käsikirjoittaja ja hän on toiminut TTT:n dramaturgina vuodesta 2019. Tutkijana Suutelaa on kiinnostanut muun muassa naisnäyttelijöiden asema teatterihistoriassa sekä harrastajateatteritoiminta. Hän on yksi Nahkatakkinen tyttö -nuorisomusikaalin käsikirjoittajista. Musikaalin kantaesitys oli Vaskivuoren lukiossa 2014. Kevääseen 2020 mennessä siitä on tehty kahdeksan tuotantoa. TTT:ssä musikaali nähtiin Tampereen Yhteiskoulun lukio Lisäksi Suutela on käsikirjoittanut nuorisomusikaalit Hullu Prinssi ja Tunteellinen kone, joista jälkimmäinen voitti Suomen harrastajateatteriliiton kantaesityspalkinnon 2021. Suutela on yksi näytelmän Fransiskus ja Hildegard käsikirjoittajista (ensi-ilta TTT:ssä 2021). Syksyllä 2022 saa ensi-iltansa Suutelan kirjoittama näytelmä Teatterin rouva Tilda, ohjaus Mikko Bredenberg. Hanna Suutela toimi teatterin va taiteellisena johtajana 2033-2024.

Lavastaja ja pukusuunnittelija
Pirjo Liiri-Majava

Pirjo Liiri-Majava kiinnitettiin Tampereen Työväen Teatteriin vuonna 2023. Hän on työskennellyt freelancer lavastaja ja pukusuunnittelija lukuisissa teattereissa, oopperaproduktioissa , tanssiproduktioissa sekä vapaissa ryhmissä. Liiri-Majava on opiskellut Åbo Hemslöjslärarinstitutissa (Artenom)1988-1992, Taideteollinen Korkeakoulussa (TAM),1996-2000 sekä Musashino Art Universityssa Japanissa 1998. 

Pukusuunnittelija
Marjaana Mutanen
Marjaana Mutanen on työskennellyt vuodesta 1991 lähtien pukusuunnittelijana Suomen eri teattereissa. TTT:n vakituiseen taiteelliseen henkilökuntaan hänet kiinnitettiin vuonna 2006. Myös elokuvapukuja suunnitellut Mutanen vierailee edelleen suunnittelijana myös muissa taidelaitoksissa, kuten Suomen Kansallisoopperassa. Sirkku Peltolan kanssa yhteisiä produktioita on kertynyt 21. Lavastaja Hannu Lindholmin kanssa Marjaana Mutanen on visioinut TTT:lle 16 teosta. Heidän tiimityönsä, ”TTT:n haastavan Suuren näyttämön taitavasta visuaalisesta haltuunotosta”, palkittiin vuonna 2011 Pirkanmaan vuoden taidepalkinnolla.

Valo- ja äänisuunnittelijat
Eero Auvinen (valosuunnittelija)
Juha Haapasalo (valo- ja äänisuunnittelija)
Kyösti Kallio (valo- ja äänisuunnittelija)
Timo J. Mäkinen (valo- ja äänisuunnittelija)
Kalle Nytorp (äänisuunnittelija)
Sami Rautaneva (valosuunnittelija)
Jarkko Tuohimaa (äänisuunnittelija)
Niklas Vainio (ääni- ja valosuunnittelija)

Tampereen Työväen Teatterissa vierailleita ohjaajia 
Tampereen Työväen Teatterissa ovat vierailleet muun muassa seuraavat ohjaajat:
Tommi Auvinen
Cilla Back
Eija-Elina Bergholm
Neil Hardwick 
Samuel Harjanne
Pekka Heikkinen
Kari Heiskanen
Kalle Holmberg
Arto af Hällström
Lila Jokelin
Laura Jäntti
Mikko Kanninen
Pentti Kotkaniemi 
Kaisa Korhonen
Katja Krohn

Jarmo Lampela
Pasi Lampela
Reko Lundán 
Tiina Lymi
Anna-Elina Lyytikäinen
Antti Mikkola
Kurt Nuotio
Tapio Parkkinen
Tuomas Parkkinen
Jotaarkka Pennanen 
Akse Pettersson 
Raija-Sinikka Rantala
Anne Rautiainen
Samuli Reunanen
Mikko Roiha
Juha Rosma
*Jouko Turkka
Linda Wallgren
Marika Vapaavuori
Mikko Viherjuuri
Heikki Vihinen
Kari Väänänen

Tuotantoja
 Tampereen Työväen Teatteri tuottaa vuosittain ensi-iltaan noin kymmenen ensi-iltaa. Teatterin tiedotuskeskus listaa ammattiteatterituotantoja Ilona-tietokantaan, TTT:n tuotantoja tietokannasta löytyi vuonna 2022 kaikkiaan 1205. Tietokanta ei ole täysin kattava.
 Kellariteatteri avattiin 1969 ja avausnäytelmä oli Eeva-Liisa Mannerin Uudenvuoden yö. Mannerin Poltettu oranssi -näytelmä oli saman talon ohjelmistossa peräti yhdeksän vuotta (1969-1979), esityskertoja oli 237. Kellariteatterin näytelmistä muistetaan myös Jouko Turkan kirjoittama sekä ohjaama ja Eila Roineen tähdittämä Rakkaita pettymyksiä rakkaudessa (1996-1999) sekä Georg Taborin Taisteluni (1993-1996).
 Vuonna 1993 teatterissa esitettiin Suomen pisin teatteriesitys, Olli Jalosen kirjoittama Johan ja Johan ja Joukojohan. Esityksen kesto oli 29 tuntia 34 minuuttia.
Vuonna 2020 kantaesityksen sai Juho Gröndahlin ohjaama musiikkinäytelmä Idiootit ympärilläni, joka perustui Thomas Eriksonin samannimiseen kirjaan.

Vuonna 85

TTT:n historian katsotuin näytelmä on manserock-musikaali Vuonna 85, joka sai eri versioina vuosina 2006–2012 yli 230 000 katsojaa. Vuonna 85 on myös kaikkien aikojen katsotuin kotimainen musikaalikantaesitys. Musikaalilla oli kolme osaa Vuonna 85 (2006), Vuonna 85 Remix (2020) ja Vuonna 85 Golden Turbo Platinum (2011). Musikaalin käsikirjoittivat Heikki Syrjä ja Riku Suokas, Suokas myös ohjasi musikaalin. Käsikirjoitukseen pohjautui myös samanniminen elokuva (2013). 

Koronakeväällä 2020 Vuonna 85 esitettiin katsojille livestriimissä.

 Suomen hevonen: Neliosainen trilogia 
Suomen hevonen on TTT:ssä esitetty neliosainen trilogia, jonka osat ovat Suomen hevonen (2004), Yksiöön en Äitee ota (2008), Lämminveriset (2011) ja Hevosten keinu (2015). Ne ovat ensimmäistä osaa lukuun ottamatta saaneet kantaesityksensä TTT:ssä. Sarjan Kotalan laajennettua ydinperhettä esittivät TTT:ssä vuodesta noin kymmenen vuoden ajan samat näyttelijät: Maria Aro (Äite), Tuire Salenius (Aili), Aimo Räsänen (Kai), Miia Selin (Jaana). Pentti Helinin esittämä Hamed Sahel tuli osaksi laajennettua ydinperhettä osassa Yksiöön en Äitee ota. Sarjan osia on esitetty usein myös muissa Suomen teattereissa sekä ulkomailla. Lämminveriset vieraili menestyksekkäästi Washingtonissa 2013. Suomen hevonen esitetään Pyynikin kesäteatterissa kesällä 2022. Peltola kertoi vuonna 2022 kirjoittavansa trilogian viidettä osaa.

 Musikaalit Billy Elliot, Matilda ja School of Rock 
2020-luvulla TTT on mahdollistanut lapsille ja nuorille mahdollisuuksia tutustua teatterin tekemiseen ammattiteatterissa. Musikaaleissa Billy Elliot, Matilda ja School of Rock tuotantojen lapsirooleihin ja muihin tehtäviin oli avoin haku. Koe-esiintymisten kautta mukaan päässeet lapset opettelivat teatterissa tarvittavia taitoja esiintymiskoulussa. Opettajina toimivat koreografi Jari Saarelainen, kapellimestarit Joonas Mikkilä (Billy Elliot ja Matilda) sekä Tony Sikström (Billy Elliot, Matilda ja School of Rock) sekä musikaalien ohjaaja Samuel Harjanne. Musikaaleissa esiintyneistä lapsista osa jatkoi uraa muun muassa televisiosarjoissa kuten Lasten tasavalta ja elokuvissa kuten Etsivätoimisto Henkka & Kivimutka tai muilla teatterinäyttämöillä.

Tunnustuksia
Tampereen Työväen Teatterin ja Teatteri Siperian yhteistuotanto, Vesta-Linnea ja aavelapsen arvoitus -lastennäytelmä sai vuonna 2017 valtakunnallisen Lasten- ja nuortenteatteripalkinnon.
Vuonna 2018 TTT sai Pirkanmaan palkinnon yhdessä kolmen muun kulttuuritoimijan kanssa. Muut olivat Museokeskus Vapriikki, Tampereen Ooppera ja Tampereen Teatteri.

 Lähteet 

Kirjallisuutta

Saini Lehtinen (toim.): Muistijälkiä – TTT-Kellariteatteri 1965–2005
Teatterin historiasta on julkaistu Panu Rajalan kirjasarja, joka sisältää teokset:
 Taiteesta ja taistelusta: Tampereen Työväen Teatteri 1901–1918
 Titaanien teatteri: Tampereen Työväen Teatteri 1918–1964
 Tasavallan toinen teatteri: Tampereen Työväen Teatteri 1964–2001

 Aiheesta muualla 

 Verkkosivusto
 Tampereen Kaupungin matkailuoppaan kuvaus teatterista 
Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com: Panoraamakuvia Tampereen Työväen Teatterin ulkopuolelta ja sisältä
Koskesta voimaa: Tilda Vuori loi vahvan pohjan Tampereen Työväen Teatterille
Voiman vuodet: Tasapainottelua Tampereen Työväen Teatterissa 1919-1935
YouTube (trailereita ja tekijähaastatteluja)
Suomen teatterihistoria: Työväenteattereiden vahva vuosikymmen
Elokuu: TTT:n lavastuskirja 1900-luvun alusta
 Tampereen Työväen Teatteri 35-vuotias. Katsaus tämän Tampereen työväestön ansioituneen kulttuurilaitoksen vaiheisiin, Kansan Lehti, 17.10.1936, nro 241, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Työväen teatteri
Työväen teatteri
Luokka:Kaakinmaa