Kävelykatu

pienoiskuva|Iso Roobertinkatu Helsingissä
Kävelykatu eli promenadi on katu tai kadun osa, joka on tarkoitettu ensisijaisesti jalankululle. Lainsäädännöstä ja tapauksesta riippuen kävelykaduilla voidaan sallia eriasteinen ajoneuvoliikenne, kuten polkupyöräily, taksit tai huoltoajo. Yhdistävä tekijä kävelykaduissa kuitenkin on, ettei niillä sallita yleistä moottoriajoneuvoliikennettä. Moottoriajoneuvoilla voidaan kulkea kävelykatua pitkin kiinteistöille, joihin ei pääse muuta kautta. Moottoriajoneuvoa ei saa pysäköidä tai edes pysäyttää kävelykadulla.

Kävelykaduiksi on 1960-luvulta lähtien muutettu katuja varsinkin monien kaupunkien keskustoissa. Joidenkin kaupunkien keskustassa on laaja autoliikenteeltä suljettu jalankulkualue eli kävelykeskusta. Kävelykatu voidaan perustaa vain kesäkuukausia varten niin kutsutuksi kesäkaduksi.

Monet kävelykadut laatoitetaan kiveyksin ja kaduilla voi olla istutuksia ja penkkejä. Keskustojen kävelykadut ovat usein vilkkaita ostoskatuja ja niiden varrella saattaa olla ravintoloiden, kahviloiden ja baarien terasseja.

 Kävelykadut Suomessa 

Suomen ensimmäiset kävelykadut avattiin Tammisaaressa 1966 ja Raahessa 1975.  Ensimmäinen asemakaavassa vahvistettu kävelykatu oli Porin Yrjönkatu vuonna 1977.  Kävelykatuja on Suomessa yli 30 kaupungissa.

Suomen tieliikennelain mukaan kävelykadut merkitään erityisellä liikennemerkillä. Moottoriajoneuvoliikenne kävelykadulla on eräin poikkeuksin kielletty, mutta polkupyörällä ajaminen on sallittu. Moottoriajoneuvon saa kuljettaa kävelykatua pitkin sen varrella olevalle kiinteistölle, jos sinne ei ole muuta kautta ajokelpoista yhteyttä. Ajonopeus ei tällöin saa ylittää 20 kilometriä tunnissa, ja kuljettajan on annettava jalankulkijoille esteetön kulku. Kävelykadulla ei saa pysäköidä moottoriajoneuvoa. Jos kävelykadulla on erikseen liikennemerkillä sallittu huoltoajo, saa moottoriajoneuvon pysäyttää huoltoajoon liittyen.Tieliikennelaki, 33 a §  Finlex.

Varsinaisten kävelykatujen lisäksi Helsingissä on olemassa niin sanottuja raitiokävelykatuja, jota pitkin kulkee raitiolinja. Raitiovaunun asema kävelykadulla on siltä osin epäselvä, ettei laki määrittele tällaista yhteisliikennettä lainkaan. Kävelykatujen lisäksi on pihakatuja, joilla moottoriajoneuvoliikenne on sallittu. Kaupunkikeskustan ulkopuolella olevia jalankulun ja pyöräilyn raitteja ei yleensä sanota kävelykaduiksi.

 Tunnettuja kävelykatuja 
 Kööpenhaminan Strøget muutettiin kävelykaduksi jo vuonna 1962, ja alkujaan pitkälti juuri Kööpenhaminan esimerkki on johtanut kävelykatujen perustamiseen muuallakin.‘Copenhagenizing’ the world, one city at a time Online Post. 10.11.2012. 
 Tukholman vanhassa kaupungissa useimmat kadut, rantaa pitkin kulkevaa Skeppsbronia lukuun ottamatta, ovat kävelykatuja. Vanhan kaupungin ulkopuolellakin Tukholmassa on kävelykatuja, joista tunnetuin on Drottninggatan.
 Tallinnan koko vanha kaupunki on rajattu jalankululle ja pyöräilylle.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*