Vouti

Vouti (, , Vouti, Tietosanakirja. Osa 10, palsta 1525. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919) on Pohjoismaissa kuninkaan virkamiehestä käytetty nimitys. 

 Historia 
Keskiajalla voudit kuuluivat ylhäisaateliin. Heidän tehtäviään oli tuolloin periä kuninkaalle menevät verot sekä toimia käskynhaltijana tietyllä alueella tai linnassa linnanisännän apulaisena. Esimerkiksi Turun linnanvoutina toimi vuosina 1515–1520 laamanni Klaus Henrikinpojan poika Krister.Suomen historia osa 2: Keskiaika, s. 178. 1985.

Voudin asema saattoi houkutella haltijansa väärinkäytöksiin. Vuonna 1589 Ruotsin kuningas Juhana III:lle Tukholmaan toimitetussa Suuressa valituksessa kerrotaan voudeista seuraavaa:Suomen historia osa 2: Keskiaika, s. 278. 1985.



Jo aikaisemmin, vuonna 1581, oli Juhana III antanut määräyksen erityisistä tutkintakäräjistä sen selvittämiseksi, olivatko eräät voudit ja voudinkirjurit pettäneet häntä tai hänen alamaisiaan.Suomen historia osa 2: Keskiaika, s. 279. 1985. Porissa 9. helmikuuta 1602 päivätyllä voutisäännöllä järjestettiin uudelleen Suomen paikallishallintoa. Sen myötä entinen voutikuntahallinto tehtiin monin paikoin viralliseksi.

Myöhemmin voudilla voidaan tarkoittaa eräänlaista tilanhoitajaa tai toisaalta tiettyyn tehtävään nimettyä luottamushenkilöä (jahtivouti, lohivouti, siltavouti). Esimerkiksi Aleksis Kivi mainitsee Seitsemässä veljeksessä kyläläisten keskuudestaan valitseman jahtivoudin ja toisaalta Viertolan kartanon voudin.Kivi, Aleksis: Seitsemän veljestä, ensimmäinen luku & yhdeksäs luku.

 Erilaisia vouteja 
 Maavouti 
Turun linnaläänissä oli maavouti jo 1400-luvulla, jonka tehtävänä paikallishallinnon virkamiehenä oli johtaa hallintoa ja kruunun veronperintää tietyllä alueella.Landsfogde Förvaltningshistorisk ordbok, SLS.

 Lohivouti 
Lohivouti oli 1600-, 1700- ja 1800-luvuilla Suomessa nimetty pitäjän kalastusta valvova virkamies (yleensä talonpoikaisvirka), jokaiselle joelle asetettiin oma lohivouti, joka toimi kruunun luottamusmiehenä ja johti paikallista kalastusta, sekä nautti valtion palkkaa.Knihtilä 1981, s. 16.

 Jahtivouti 
Jahtivouti oli 1700- ja 1800-luvuilla Suomessa kruunun vakinaisia virkamiehiä avustava virkailija, jonka tehtäviin kuului petoeläinten kuten susien metsästysten toimeenpano ja metsäpalojen sattuessa sammutustöiden johtaminen. Tämä tehtävä lakkautettiin vuonna 1891 annetulla asetuksella.hakusana Jahtivouti Pieni tietosanakirja 1925–1928 (Runeberg-projekti).

 Siltavouti 
Siltavouti oli 1600-, 1700- ja 1800-luvuilla Suomessa pitäjään nimitetty kunnallinen järjestysmies, jonka tehtävänä oli valvoa maanteiden, aitojen ja siltojen kunnossapitoa pitäjän alueella. Sama henkilö hoiti usein myös jahtivoudin tehtäviä. Siltavoudin toimet lakkautettiin 1892 jolloin nämä tehtävät siirtyivät maaseudun poliisikonstaapeleille. Silta- ja jahtivoutien palkkaamiseksi kerättiin erityistä silta- ja jahtivoudin kapoiksi kutsuttua veroa. Tämä vero meni virkojen lakkauttamisen jälkeen valtiolle ja sen periminen päättyi vuonna 1925.hakusana Siltavouti Pieni tietosanakirja 1925–1928 (Runeberg-projekti).

 Nykyään 
Nykyisin paikallisena ulosottomiehenä Suomessa toimii kihlakunnanvouti ja Ruotsissa kruununvouti.

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Suomen historia