Aamiainen

Aamiainen eli aamupala on aamulla nautittava kevyt tai tukeva ateria, joka nautitaan yleensä pian heräämisen jälkeen.

Erityyppisiä aamiaisia
Suomalainen aamiainen
Suomessa aamiaiseen on kuulunut perinteisesti viljatuotteita kuten leipää tai puuroa sekä maitotuotteita, leikkeleitä tai kananmuna. Juomana voi olla esimerkiksi kahvia, teetä, maitoa, tuoremehua tai kaakaota. 

Fazerin vuonna 2024 teettämässä kyselyssä selvisi, että 66 prosenttia suomalaisista syö arkiaamuina leipää. Seuraavaksi suosituinta aamiaisruokaa olivat juusto, puuro ja leikkeleet. Myös ruotsalaiset syövät yleensä juustovoileipiä aamiaiseksi, mutta murot, mysli ja kananmunat ovat siellä suositumpia kuin puuro ja leikkeleet. 

Leivän ja jugurtin suosio näyttäisi laskeneen suomalaisten keskuudessa. Vielä 75 % söi aamiaisella leipää vuonna 2014. Jogurtin suosio ylti tuolloin 45 prosenttiin ja puuron 36 prosenttiin. Alle 70 % suomalaisista ilmoitti syövänsä aina aamiaista. Suurin osa suomalaisista käyttää alle viisi minuuttia aamiaisen valmistamiseen.


Englantilainen ja irlantilainen aamiainen

Klassiseen englantilaiseen aamiaiseen kuuluu muun muassa munia eri muodoissa, paistettua pekonia, paahtoleipää, teetä tai kahvia. Usein tarjotaan myös paistettuja herkkusieniä, paistettuja tomaatteja ja valkeita papuja tomaattikastikkeessa. 

Irlantilainen aamiainen muistuttaa muuten englantilaista, mutta tarjolla on myös kaurapuuroa maidon, voin ja siirapin kera.

 Mannermainen aamiainen 
Hotellitermi mannermainen aamiainen () sisältää voisarven ja marmeladia, ehkä myös juustoa, sekä kahvia tai teetä.

 Espanjalainen aamiainen 
Espanjalaisella aamiaisella juodaan tyypillisesti maitokahvia tai maitoa ja syödään makeita leivonnaisia kuten churroja.

Amerikkalainen aamiainen
Amerikkalainen aamiainen voi sisältää pekonia, kinkkua, kananmunaa, makkaraa, hedelmiä, muroja ja kahvia sekä amerikkalaisia pannukakkuja vaahterasiirapin kera.

Hotelliaamiainen
Aamiainen on hotelliravintoloiden merkittävimpiä palvelumuotoja, joka viikonpäivästä riippuen tarjoillaan suunnilleen kello 6:n ja 11:n välillä. Hotellivieraiden lisäksi aamiainen voi olla tarjolla maksusta myös muille asiakkaille. Aamiaisen hinta voi vaihdella melko paljon ja riippuu esimerkiksi hotellin yleisestä hintatasosta ja aamiaisen monipuolisuudesta. 

Euroopassa aamiainen on perinteisesti sisältynyt hotellihuoneen hintaan, kun taas lisämaksusta saatava aamiainen on tavallinen Pohjois-Amerikassa. Suomessa on totuttu hintaan sisältyvään runsaaseenkin aamiaiseen, mutta 2020-luvun puolivälissä pohjoismainen Scandic-ketju muutti aamiaisen lisämaksulliseksi. Tätä trendiä perustellaan asiakkaan valinnanvapaudella ja yhä useammin myös ruokahävikin pienentämisellä. 

Aamiainen voidaan jaotella tarjoilutavan perusteella noutopöytäaamiaiseen, pöytään tarjoiltavaan aamiaiseen ja huoneaamiaiseen. Näistä yleisin on noutopöytäaamiainen, jossa asiakas voi itse koota haluamansa aamiaisen tarjolla olevista tuotevaihtoehdoista. Huoneeseen tarjoiltava aamiainen on korkeatasoisempien hotellien palvelu, josta yleensä peritään huonepalvelumaksu. Henkilökuntansa minimoineet edulliset hotellit eivät välttämättä tarjoa aamiaista lainkaan, tai se on tehtävissä hotellin tarjoamista tai asiakkaan itse hankkimista aineksista asukkaille tarkoitetussa keittiötilassa. Se voi löytyä myös edellisenä iltana valmiiksi tehtynä keittiötilan jääkaapista, huoneen numerolla merkittynä.

Myös hotelleissa aamiainen voidaan jaotella myös sisältönsä mukaan esimerkiksi suomalaiseen, englantilaiseen, mannermaiseen ja amerikkalaiseen aamiaiseen. Nämä aamiaistyypit eroavat toisistaan sisällöllisesti, vaikka niistä löytyykin usein samojakin tuotteita, kuten leipää, tuoremehua, kahvia ja hedelmiä.

 Historiaa 
Kuusikymmenluvun suomalaiskaupungeissa oli yleistä syödä aamiaiseksi kahvia ja pullaa.

Aamupalan vaikutukset oppimiseen
Saksalaisessa Ulmin yliopistossa vuonna 2008 tehdyn tutkimuksen mukaan aamupalan vaikutus oppimiseen ei ole yksiselitteinen. Päivän ensimmäisen aterian laiminlyöminen vaikuttaa eri tavalla tyttöihin ja poikiin. Tyttöjen tarkkaavaisuus ei välttämättä kärsi, vaikka aamupala jäisi syömättä. Tutkimukseen osallistui 103 iältään 13–20-vuotiasta nuorta ja siinä selvisi, että pojilla aamupalan puuttuminen voi johtaa pahantuulisuuteen ja visuaalisen muistin huonontumiseen. Tytöillä samaa vaikutusta ei ollut. Tutkimukseen osallistuneet nuoret kertoivat kuitenkin olevansa tarkkaavaisempia aamupalan syötyään ja poikien visuaaliseen muistiin aamupala vaikutti positiivisesti. Lisäksi aamupalan syöminen yhdessä perheenjäsenten kanssa on sosiaalinen tapahtuma, joka edistää nuorten valppautta ja sosiaalisia taitoja.

Aamiainen ravitsemukselliselta kannalta
Aamiaisella on vaikutusta koko päivään. Jos aamiaisella nautittujen ruokien glykemiakuorma on pieni, verensokeri pysyy tasaisempana. Tällöin on helpompi olla napostelematta. Aamiaisen syöminen voi siten helpottaa myös painonhallintaa. Runsaan aamiaisen nauttiminen johtaa kuitenkin yleensä siihen, että ihminen nauttii päivän aikana tarpeettoman paljon kaloreita.

Aamiainen on usein päivästä toiseen sama. Mikäli joka aamu syötävä ateria on hyvä ja terveellinen, siitä tulee hyvä peruspilari päivän ravinnonsaannin kannalta. Aamiainen on useimmiten sama siitä syystä, että aamu on aikapaineinen tilanne ja rutiinit tuovat helpotusta kiireessä.

 Katso myös 
 Brunssi

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 


Aiheesta muualla

 Aro, Antti: Aamiainen  Terveyskirjasto. 4.3.2013.

Luokka:Ateriat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit