Suomen juhlapäivät

Suomen juhlapäivät ovat suomalaisen kulttuurin perinteissä tärkeinä pidettyjä päivä, jotka jaetaan kalenterissa juhlapäiviin, merkkipäiviin ja liputuspäiviin. Juhlapäivät jakautuvat kirkollisiin juhlapäiviin sekä kansallisiin juhlapäiviin, jotka ovat yleensä myös palkallisia vapaapäiviä. Monet juhlapäivät ovat myös liputuspäiviä, mitä säädellään liputusasetuksessa. Pyhäpäiviksi luetaan kirkolliset juhlapäivät ja sunnuntait. Suomalaiseen kalenteriin on merkitty myös vakiintuneita merkkipäiviä.

 Historia 
 Juhlapäivät keskiajalla 
Juhlapäivien määrä on vaihdellut suuresti vuosisatojen aikana. Juhlapäivien määrä kasvoi jatkuvasti keskiajalla. 1500-luvun alussa Ruotsin valtakunnassa oli sunnuntaipäivien lisäksi 50 vapaapäivää, jotka olivat työstä vapaita. Useimmat viikot olivat siis epäsäännöllisiä, vaikka joinakin juhlapäivinä työ oli sallittua messun jälkeen.

1500-luvun puolivälistä lähtien yleisten vapaapäivien määrää vähennettiin uskonnollisista, terveydellisistä ja taloudellisista syistä. Kruunu ja kirkko halusivat eroon katolisista juhlapäivistä sekä rajoittaa juomista juhlapäivinä. Lisäksi juhlapäivät estivät ihmisiä tekemästä työtä ja ansaitsemasta, sillä ne haittasivat maataloutta kun työt jäivät tekemättä. Vuonna 1571 juhlapyhiä oli kolmisenkymmentä. Sunnuntai pysyi 1600-luvulla tiukasti vapaapäivänä.

1700-luvulla vastaava keskustelu juhlapäivien määrästä ja sisällöstä jatkui ja taloudelliset näkökulmat nousivat yhä enemmän esiin. Vuonna 1772 toteutettiin juhlapäiväuudistus, jossa kymmenkunta juhlapäivää poistettiin tai siirrettiin sunnuntaille.

 Kansalliset juhlapäivät 
Suomen itsenäistyessä vuonna 1917 viralliseen kalenteriin kuului ainoastaan kirkollisia juhlapäiviä. Isänmaalliset juhlat ovat kehittyneet vasta itsenäisyyden aikaan. Ensimmäisenä kalenteriin lisättiin itsenäisyyspäivä vuonna 1935. Runebergin päivä, Snellmanin päivä ja Kalevalanpäivä otettiin käyttöön vuonna 1952. Näitä juhlapäiviä on vietetty kuitenkin 1800-luvulta lähtien. Muut juhlapäivät ovat tarkoitushakuisen esittelyn seurausta.

 Lakisääteiset juhlapäivät 

Seuraavat päivät ovat virallisia vapaapäiviäVuosilomalain 4 §Yliopiston almanakkatoimisto: Suomen kalenterin juhlapäivät:

 Päivämäärä Suomalainen nimi Huomautuksia 1. tammikuuta uudenvuodenpäivä  6. tammikuuta loppiainen  liikkuva, perjantai pitkäperjantai pääsiäispäivää edeltävä perjantai liikkuva, sunnuntai pääsiäispäivä  liikkuva, maanantai toinen pääsiäispäivä pääsiäispäivää seuraava maanantai 1. toukokuuta vappu  liikkuva, torstai helatorstai 40. päivänä pääsiäisen jälkeen liikkuva, sunnuntai helluntaipäivä 50. päivänä pääsiäisen jälkeen kesäkuun 20. ja 26. päivän välinen lauantai juhannuspäivä  lokakuun 31. ja marraskuun 6. päivän välinen lauantai pyhäinpäivä  6. joulukuuta itsenäisyyspäivä  25. joulukuuta joulupäivä  26. joulukuuta toinen joulupäivä tai tapaninpäivä 

 Liputuspäivät 

pienoiskuva|Suomen lippu (siniristilippu).
Suomessa liputuspäivät Suomen lipulla jaetaan virallisiin ja vakiintuneisiin päiviin. 

Viralliset liputuspäivät luetellaan Suomen lipulla liputtamisesta annetussa asetuksessaAsetus liputuksesta Suomen lipulla 26.5.1978/383  Finlex. Näinä päivinä valtion virastot ja laitokset on lailla velvoitettu liputtamaan.

Seuraavat seitsemän juhlapäivää ovat virallisia liputuspäiviä:

 28. helmikuuta, Kalevalan päivä, suomalaisen kulttuurin päivä
 1. toukokuuta, vappu, suomalaisen työn päivä
 toukokuun toinen sunnuntai, äitienpäivä
 4. kesäkuuta, puolustusvoimain lippujuhlan päivä
 kesäkuun 20. ja 26. päivän välinen lauantai, juhannus, Suomen lipun päivä
 marraskuun toinen sunnuntai, isänpäivä
 6. joulukuuta, itsenäisyyspäivä

Lisäksi on kaksitoista muuta päivää, joina liputtamista suositellaan, vaikka niistä ei säädetä laissa:

 5. helmikuuta, J. L. Runebergin päivä
 19. maaliskuuta, Minna Canthin päivä, tasa-arvon päivä
 9. huhtikuuta, Mikael Agricolan päivä eli suomen kielen päivä
 27. huhtikuuta, kansallinen veteraanipäivä 
 9. toukokuuta, Eurooppa-päivä
 12. toukokuuta, J. V. Snellmanin päivä eli suomalaisuuden päivä
 toukokuun kolmas sunnuntai, kaatuneiden muistopäivä
 6. heinäkuuta, Eino Leinon päivä, runon ja suven päivä
 10. lokakuuta, Aleksis Kiven päivä, suomalaisen kirjallisuuden päivä
 24. lokakuuta, Yhdistyneiden kansakuntien päivä
 6. marraskuuta, ruotsalaisuuden päivä
 8. joulukuuta, Jean Sibeliuksen päivä, suomalaisen musiikin päivä

 Suomalaisia piirteitä 

Suomessa juhlinta on perinteisesti aloitettu jo juhlapäivän aattona. Uudenvuodenaatto, vapunaatto, juhannusaatto ja jouluaatto ovat varsinaisia juhlapäiviä, joita seuraavat vapaapäivät toimivat enemmänkin lepopäivinä.

 Katso myös 

 Juhla
 Pyhäpäivä

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
















 Aiheesta muualla 

 Hamilo, Marko: Hyvää siviiliyhteiskunnan saavutusten päivää!  Skeptikon päiväkirja 1.2.2010.
 Tunnetko juhlapäivät? Testaa tietosi Yle Oppiminen

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit