Suomen Työväenpuolue STP

Suomen Työväenpuolue STP oli syksyllä 2006 muodostettu suomalainen vasemmistolainen puolue, joka syntyi Muutos 99 -liikkeen vaaliliitosta. STP:n tavoitteena oli kehittää puolueesta laaja "eko-sosiaalinen" rintama "pohjoismaisen hyvinvointivaltion" puolestaSuomen Työväenpuolue STP rp. asettaa koko maassa ehdokkaat maaliskuun eduskuntavaaleihin  (STP:n lehdistötiedote 19.9.2006).

STP luotiin keväällä 1999 rekisteröidyn Vaihtoehtoväen (VEV) ja elokuussa 2003 yhdistyksenä perustetun STP:n pohjalle. STP poistettiin puoluerekisteristä toukokuussa 2007 sen jäätyä ilman paikkoja kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa, mutta puolue rekisteröitiin uudelleen saman vuoden lokakuussa sen kerättyä uudet 5 000 kannattajakorttia.STP takaisin puoluerekisteriin (Yleisradio 24.10.2007) Eduskuntavaalien 2015 jälkeen puolue poistettiin uudelleen puoluerekisteristä, kun se oli jälleen jäänyt ilman edustajia kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa.

 Historia 
 Vaihtoehtoväki (1999–2006) 
Syksyllä 1998 Vaihtoehto EU:lle ja Muutos 99 -liikkeen aktiivit alkoivat kerätä nimiä uuden puolueen rekisteröimiseksi. Järjestön nimenä oli aluksi Viisaan kehityksen puolue. Yhdistys tavoitteli osallistumista maaliskuun 1999 eduskuntavaaleihin mutta tämä ei onnistunut, ja sen ehdokkaat olivat muiden puolueiden listoilla.Vaihtoehtoväki rekisteröitiin puolueeksi (Helsingin Sanomat 24.4.1999)Uusi vaihtoehtoväki-puolue pyrkii kansanliikkeeksi muutos 99:n tilalle (Helsingin Sanomat 27.4.1999)Syntyykö puolueenne eduskuntavaaleihin, Eero Taivalsaari? (Helsingin Sanomat 16.1.1999) Vaihtoehtoväki rekisteröitiin huhtikuussa 1999. Puolueen perustajiin kuului mm. Vaihtoehto EU:lle (VEU) -yhdistyksen tuolloinen puheenjohtaja Ulla Klötzer ja joitakin muita aiemmin Vihreässä liitossa toimineita, kuten Juhani Tanski. Puolue aikoi osallistua kesäkuun europarlamenttivaaleihin. Klötzer ja VEV:n ensimmäinen puheenjohtaja Eero Taivalsaari olisivat halunneet koota vaaleihin laajaa pienten puolueiden vaaliliittoa, mutta suunnitelma kuivui kokoon eikä VEV lopulta osallistunut koko vaaleihin.Pikkupuolueet neuvottelevat vaaliliitosta EU-vaaleissa (Verkkouutiset 26.4.1999) Taivalsaari korosti VEV:n linjana EU-kriittisyyden lisäksi muiden puolueiden vieroksumaa globalisaation vastaisuutta sekä ekologisia arvoja. VEV ei tukenut presidentinvaalissa 2000 ketään ehdokasta. Päätös tehtiin sen jälkeen, kun puolueen kaavailema Thomas Wallgren kieltäytyi ehdokkuudesta.Vaihtoehtoväki tähtää kunnallisvaaleihin  (Verkkouutiset 8.10.1999)

VEV sai kunnallisvaaleissa 2000 vain 400 ääntä, eikä yhtään sen yhdeksästä ehdokkaasta Forssassa, Helsingissä, Kuopiossa tai Lahdessa valittu valtuustoihin. Puolue päättikin osallistua seuraaviin vaaleihin yhteistyössä muiden kanssa. VEV oli perustamassa Muutosvoimat Suomi (MVS) -puoluetta 2002, ja sen puheenjohtaja Stig Lång valittiin yhdeksi MVS:n varapuheenjohtajista ensimmäisessä liittokokouksessa. VEV:n aiempi puheenjohtaja Tanski valittiin MVS:n puoluesihteeriksi.ks. MVS:n hallitus (kesäkuu 2003)

Kunnallisvaaleissa 2004 VEV:n asemaa puoluerekisterissä hyödynnettiin asettamalla sen nimissä puoluepoliittisesti sitoutumattomien ehdokkaiden yhteislistoja. Tätä edelsi kuitenkin eroaminen MVS:sta sen jälkeen, kun oikeusministeriö kieltäytyi hyväksymästä kahden MVS:n jäsenen, VEV:n ja Itsenäisyyspuolue Vapaan Suomen Liiton, yhtäaikaista osanottoa vaaleihin.Juhani Tanski vapaavas-sähköpostilistalla (14.9.2006) Listoilta valittiin yksi edustaja (Nea Kontio) Lahden kaupunginvaltuustoon. Pääkaupungissa VEV:n listan muodosti 40 ehdokkaan Asukkaiden Helsinki -yhteenliittymä. Ehdokkaita asetettiin lisäksi Karkkilassa, Kuopiossa ja Vantaalla.

 Suomen työväenpuolue (2006–2016) 
VaalituloksetEduskuntavaalit Vuosi Edustajat Äänet 2007 0 1 764 0,06 %	 2011 0 1 857 0,06 % 2015 0 984 0,03 %Kunnallisvaalit Vuosi Valtuutetut Äänet 2000 0 400 0,02 % 2004 1 2 257 0,09 % 2008 0 711 0,03 % 2012 0 538 0,02 %Europarlamenttivaalit Vuosi Mepit Äänet 2009 0 3 169 0,19 % 2014 0 (427) (0,02 %)Europarlamenttivaalit 2014 - ehdokaskohtaiset tulokset Oikeusministeriö 30.5.2014
 Perustaminen 
Suomen Työväenpuolue perustettiin rekisteröitynä yhdistyksenä elokuussa 2003. Syksyllä 2006 yhdistys ja Vaihtoehtoväki yhdistyivät siten, että puoluerekisterissä olleelle Vaihtoehtoväelle siirrettiin Suomen Työväenpuolueen nimi. Näin oli mahdollista käydä vuoden 2007 eduskuntavaalit ilman kannattajakorttien keräämistä. STP:n säännöt on rakennettu yhteistyöajatuksen pohjalle. Apuna olivat SKDL:n säännöt. STP:ssä on henkilöjäseniä kuten SKDL:ssä, mutta järjestöjäsenillä on yksi ääni kuten henkilöjäsenillä. SKDL:ssä järjestöjen äänimäärä määräytyi niiden jäsenmäärän perusteella. Puolue halusi välttää isojen järjestöjen muodostumista dominoiviksi sekä SKDL:n enemmistö-vähemmistöasetelman kaltaista tilannetta.

STP:n järjestäytymiskokous pidettiin Helsingissä 17. syyskuuta 2006. Tätä edelsi pitkä valmistelu, sillä yhdistys, joka prosessissa yhtyi Vaihtoehtoväkeen, perustettiin jo vuonna 2003. STP:n perustaminen eteni, kun VEV päätti nimenmuutoksesta kesäkuun puoluekokouksessa, ja kutsu järjestäytymiskokoukseen julkaistiin Kansan äänen syyskuun numerossa.Kansan ääni 4/2006, sivu 15 

Kokous, johon Tiedonantajan mukaan kerääntyi noin 20 ihmistä,KTP:stä erotetut hajottivat Vaihtoehtoväen (Tiedonantaja 22.9.2006) valitsi STP:lle johdon, johon kuului neljä puheenjohtajaa ja kaksi muuta täysivaltaista jäsentä. Puheenjohtajaksi valittiin VEV:n johdossa vuosia toiminut Juhani Tanski. Hallituksen jäsenistä osa kuului Kommunistien liittoon, ja Suomen kommunistisen puolueen (SKP) äänenkannattaja Tiedonantaja syytti näitä henkilöitä VEV:n hajottamisesta.vrt. Suomen Työväenpuolue STP rp. asettaa koko maassa ehdokkaat maaliskuun eduskuntavaaleihin (STP:n lehdistötiedote 19.9.2006) & Kommunistien liiton hallitus  Puheenjohtaja Tanski, joka oli mukana jo VEV:n perustamisessa, korosti, ettei puolue ole kommunistinen eikä hän ole itse edes sosialisti.Juhani Tanski: STP ei ole kommunistinen puolue (Kansan Uutiset 26.9.2006) 

 Alkutaival 
Eduskuntavaaleissa 2007 STP asetti ehdokkaita kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä, mutta kukaan ei tullut valituksi. 26. toukokuuta 2007 STP piti ensimmäisen liittokokouksensa. Kokouksessa muutettiin puolueen sääntöjä yhteistyöjärjestöluonnetta korostavaan suuntaan, päätettiin uusien kannattajakorttien keräämisestä ja tuomittiin Suomen osallistuminen Nato- tai EU-johtoisiin sotilasoperaatiohin. Edellissyksynä puheenjohtajiksi valitut saivat jatkaa tehtävissään. Puoluesihteeriksi valittiin Heikki Männikkö. Yhteensä STP:n hallitukseen valittiin 11 jäsentä ja 6 varajäsentä.Suomen Työväenpuolue STP uudistuu yhteistyöjärjestöpuolueeksi (Kansan ääni 3/2007), s. 5. STP palasi puoluerekisteriin lokakuussa 2007.Puoluerekisteri  (Oikeusministeriö 20.8.2008).

Kunnallisvaaleissa 2008 STP:llä oli oma listansa 11 kunnassa, mutta puolue ei onnistunut saamaan yhtään valtuutettua. STP:n aktiiveja osallistui myös Porvoo 2009 -yhteislistalle. Puolueen varapuheenjohtaja Antti Siika-aho oli ehdokkaana Haapajärvellä Vasemmistoliiton ehdokaslistalla, mutta hän ei kyennyt uusimaan paikkaansa. Edellisvaaleissa VEV:n listalta Lahden kaupunginvaltuustoon valittu Nea Kontio kokosi vaaleihin Vaihtoehtoväki-nimisen yhteislistan, joka jäi valtuuston ulkopuolelle.

Joulukuussa 2008 STP:n hallitus päätti puolueen osallistumisesta kesän 2009 europarlamenttivaaleihin täydellä listalla.STP asettaa täyden listan EU:n parlamenttivaaliin (Kansan ääni 6/2008, s. 7. Puolueen ääniharava oli 554 ääntä kerännyt Johan Bäckman.Ehdokkaiden äänimäärät (Oikeusministeriö 10.6.2009) Vuoden 2014 eurovaaleissa STP asetti kolme ehdokasta SKP:n ”Hyvinvointivaltion puolesta – ei EU:lle” -listalle. Puolueilla oli omat vaaliohjelmansa.hyvinvointivaltionpuolesta.fi  2014; http://hyvinvointivaltionpuolesta.fi/vaaliohjelmat/stpn-eu-vaaliohjelma/  STP:n EU-vaaliohjelma STP 2014 STP:n ehdokkaat saivat yhteensä 427 ääntä.

 Puoluetoiminnan päättyminen 
STP poistettiin jälleen puoluerekisteristä vuonna 2015. 9. huhtikuuta 2016 pidetyssä toimikuntakokouksessa päätettiin äänin 3–3 puheenjohtajan äänen ratkaistessa, että aloitetaan uusien kannatusilmoitusten kerääminen STP:n viemiseksi takaisin puoluerekisteriin. STP:n liittokokous kuitenkin käsitteli asiaa 18. kesäkuuta 2016, ja kokous torjui ajatuksen uudesta kannatusilmoituskeräyksestä äänin 5–10.

 Organisaatio 
STP:hen saattoivat kuulua jäseninä sekä henkilöt että yhdistykset, joilta edellytettiin periaateohjelman hyväksymistä. Puolueen perustajat vertasivat useissa yhteyksissä STP:tä alkuaikojen Suomen kansan demokraattiseen liittoon (SKDL), josta perustettaessa (1944) kaavailtiin laajaa demokraattisten voimien rintamaa.

 Ohjelma 
STP ei ilmoittautunut minkään aatteen, kuten sosialismin, kannattajaksi. STP kertoi pyrkivänsä "keräämään yhteen kaikki ne omalla työllään elävät, jotka haluavat muutoksen nykyiseen kovaan oikeistolaiseen politiikkaan."Heikki Männikkö & Reijo Katajaranta: Kutsu helsinkiläisille Suomen Työväenpuolueen vaaleja valmistelevaan kokoukseen (lokakuu 2006) STP:n johto puhui halustaan kehittää puolueesta "ekososiaalista" rintamaa "pohjoismaisen hyvinvointivaltion" puolesta. STP:n periaateohjelman luonnos toteaa, ettei markkinatalous voi ratkaista ajan keskeisimpiä ongelmia, vaan "tarvitaan yhteiskunnallista sääntelyä kansan ehdoilla."Suomen työväenpuolueen periaateohjelma (hahmotelma)

Puolueen aatteellinen peruslähtökohta oli työväen ja demokraattinen yhteistyö kansan hyväksi ja kansainvälisyyttä rakentaen kansojen oikeuksia kunnioittamalla sekä ekologisesti kestävä kehitys ja tavoitteena maailma ilman sotia. Ohjelmaan ei  kirjattu sosialismin tavoitetta, koska tavoite oli koota kansaa laajasti odottamatta sen hyväksymistä. Jäsenten ei edellytetty olevan sosialisteja. Puolue katsoi tämän noudattavan alkuperäistä SKDL:n ohjelmaa, jonka tavoite oli koota kansaa työn ja toimeentulon ja rauhan puolesta. STP:n mukaan tämä on ajankohtaista myös 2000-luvulla.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Vapaa sana (STP:n verkkojulkaisu)
STP:n ohjelmia Pohtiva

*