Luettelo Suomen ruotsin- ja kaksikielisistä kunnista

Suomen kielilain mukaan kunta on kaksikielinen, mikäli kielivähemmistön koko on vähintään 3 000 henkeä tai 8 prosenttia kunnan väkiluvusta, tai jos valtioneuvosto jonkin kunnan valtuuston esityksestä päättää julistaa kunnan kaksikieliseksi. Kunta ei muutu yksikieliseksi, ellei vähemmistön osuus laske alle 6 prosentin. Kaksikielisissä kunnissa enemmistön kielenä voi olla suomi tai ruotsi.

Ahvenanmaan kaikki kunnat ovat kuitenkin yksikielisiä ja ruotsinkielisiä kielisuhteista riippumatta. Myös saamenkielisillä alueilla voivat kunnat olla kaksi- tai monikielisiä (kielinä suomi tai jokin saamen kieli). Saamelaiskieliin liittyvää kaksikielisyyttä ei ole säädetty kielilaissa, mutta saamelaiskielten asema on turvattu saamen kielilailla.

Vähemmistökielen osuuden on pudottava alle kuuden prosentin, että kunta muuttuisi yksikieliseksi. Kunta voi kuitenkin halutessaan pysyä kaksikielisenä vähemmistökielen osuuden pudotessa alle kuuden prosentin. Lohja on ainoa kunta, joka on käyttänyt tätä poikkeusmahdollisuutta. 3 000 hengen sääntö otettiin käyttöön, kun ruotsinkielisten osuus Turussa putosi alle kuuden prosentin (heitä on noin 9 800 henkeä, 5,4 %). Tällä hetkellä 3 000 hengen sääntö on voimassa myös Helsingissä (noin 36 300 henkeä, 5,7 %) ja Vantaalla (noin 5 700 henkeä, 2,7 %). Muualla kaksikielisyys määräytyy prosenttiosuuden mukaan.

 Kuntien kielellinen asema 2023–2032
pienoiskuva|300px|oikea|

Valtioneuvosto säätää asetuksella kuntien kielellisen aseman aina kymmenvuotiskaudeksi kerrallaan. Seuraavassa on kuntien kielisuhteet 1. tammikuuta 2023 alkaneella jaksolla.

Uusimaa: 
Kaksikielisiä kuntia, suomi asukkaiden enemmistön kielenä, ovat Espoo, Hanko, Helsinki, Kauniainen, Kirkkonummi, Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Porvoo, Sipoo, Siuntio ja Vantaa. 
Kaksikielisiä kuntia, ruotsi asukkaiden enemmistön kielenä, ovat Inkoo ja Raasepori.
Muut kunnat ovat suomenkielisiä.
Kymenlaakso:
Kaksikielinen kunta, suomi asukkaiden enemmistön kielenä, on Pyhtää.
Muut kunnat ovat suomenkielisiä.
Varsinais-Suomi:
Kaksikielinen kunta, suomi asukkaiden enemmistön kielenä, on Turku.
Kaksikielisiä kuntia, ruotsi asukkaiden enemmistön kielenä, ovat Kemiönsaari ja Parainen.
Muut kunnat ovat suomenkielisiä.
Pohjanmaa:
Kaksikielisiä kuntia, suomi asukkaiden enemmistön kielenä, ovat Kaskinen ja Vaasa. 
Kaksikielisiä kuntia, ruotsi asukkaiden enemmistön kielenä, ovat Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kruunupyy, Luoto, Maalahti, Mustasaari, Närpiö, Pedersören kunta, Pietarsaari, Uusikaarlepyy ja Vöyri.
Laihia on maakunnan ainoa suomenkielinen kunta.
Keski-Pohjanmaa:
Kaksikielinen kunta, suomi asukkaiden enemmistön kielenä, on Kokkola.
Muut kunnat ovat suomenkielisiä.
Kanta-Hämeen, Etelä-Karjalan, Etelä-Savon, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon, Keski-Suomen, Päijät-Hämeen, Pirkanmaan, Satakunnan, Etelä-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Lapin maakuntien kaikki kunnat ovat suomenkielisiä.
Saamelaiskielillä on virallinen asema Enontekiön, Inarin, Sodankylän ja Utsjoen kunnissa.
Ahvenanmaan maakunnan kaikki kunnat ovat ruotsinkielisiä.

 Kuntien kielellisen aseman muutokset 
 1933 
https://www.hs.fi/lehti/hsarchive/1932-12-30/03
 Helsingin maalaiskunnan, Kokkolan ja Ruotsinpyhtään kielienemmistö muuttui ruotsinkielisestä suomenkieliseksi.
 Karuna ja Salo muuttuivat kaksikielisistä suomalaisenemmistöisistä kunnista yksikielisesti suomenkielisiksi kunniksi.
 Tenhola ja Uusikaarlepyy muuttuivat kaksikielisistä ruotsalaisenemmistöisistä kunnista yksikielisesti ruotsinkielisiksi kunniksi.

 1943 
https://www.hs.fi/lehti/hsarchive/1943-02-07/05
 Karjaa ja Pernaja muuttuivat yksikielisesti ruotsinkielisistä kunnista kaksikielisiksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.
 Lapinjärven kielienemmistö muuttui ruotsinkielisestä suomenkieliseksi.
 Iniö muuttui kaksikielisestä ruotsalaisenemmistöisestä kunnasta yksikielisesti ruotsinkieliseksi kunnaksi.
 Tuusula muuttui kaksikielisestä suomalaisenemmistöisestä kunnasta yksikielisesti suomenkieliseksi kunnaksi.

 1953 
https://www.hs.fi/lehti/hsarchive/1953-02-08/16
 Korppoo, Mustasaari ja Sipoo muuttuivat yksikielisesti ruotsinkielisistä kunnista kaksikielisiksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.
 Espoon kielienemmistö muuttui ruotsinkielisestä suomenkieliseksi.
 Kerava ja Lohja muuttuivat kaksikielisistä suomalaisenemmistöisistä kunnista yksikielisesti suomenkielisiksi kunniksi.

 1963 
 Hiittinen, Inkoo ja Tammisaaren maalaiskunta muuttuivat yksikielisesti ruotsinkielisistä kunnista kaksikielisiksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.https://www.hs.fi/lehti/hsarchive/1962-12-29/10

 1973 
https://www.hs.fi/lehti/hsarchive/1973-12-30/3
 Bromarv ja Uusikaarlepyy muuttuivat yksikielisesti ruotsinkielisistä kunnista kaksikielisiksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.
 Kaarlelan, Kaskisten, Kauniaisten, Kirkkonummen, Pohjan ja Porvoon kielienemmistö muuttui ruotsinkielisestä suomenkieliseksi.

 1977 
 Tenhola muuttui kuntaliitoksen myötä yksikielisesti ruotsinkielisestä kunnasta kaksikieliseksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.

 1983 
https://www.hs.fi/lehti/hsarchive/1982-12-31/7
 Kruunupyy ja Pietarsaaren maalaiskunta muuttuivat yksikielisesti ruotsinkielisistä kunnista kaksikielisiksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.
 Hangon, Loviisan, Porvoon maalaiskunnan ja Siuntion kielienemmistö muuttui ruotsinkielisestä suomenkieliseksi.

 1993 
 Iniö, Maalahti ja Västanfjärd muuttuivat yksikielisesti ruotsinkielisistä kunnista kaksikielisiksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.https://www.hs.fi/kotimaa/art-2000003153988.html

 1997 
 Lohja muuttui kuntaliitoksen myötä yksikielisesti suomenkielisestä kunnasta kaksikieliseksi niin, että enemmistön kieli on suomi.

 2003 
http://www.stat.fi/meta/luokitukset/kielisuhde/001-2016/kuvaus.html 
 Houtskari ja Maksamaa muuttuivat yksikielisesti ruotsinkielisistä kunnista kaksikielisiksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.
 Lohja jäi seuraavaksi kymmenvuotiskaudeksi edelleen kaksikieliseksi kunnaksi enemmistön kielenään suomi.
 Sipoon kielienemmistö muuttui ruotsinkielisestä suomenkieliseksi.

 2013 

 Lohja jäi seuraavaksi kymmenvuotiskaudeksi edelleen kaksikieliseksi kunnaksi enemmistön kielenään suomi.

 2015 
 Korsnäs ja Luoto muuttuivat yksikielisesti ruotsinkielisistä kunnista kaksikielisiksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.

 2016 
 Närpiö, Ahvenanmaan ulkopuolisen Suomen viimeinen yksikielisesti ruotsinkielinen kunta, muuttui yksikielisesti ruotsinkielisestä kunnasta kaksikieliseksi niin, että enemmistön kieli on ruotsi.

 2023 

 Lohja jäi seuraavaksi kymmenvuotiskaudeksi edelleen kaksikieliseksi kunnaksi enemmistön kielenään suomi.
 Korsnäs, Luoto ja Närpiö jäivät seuraavaksi kymmenvuotiskaudeksi edelleen kaksikielisiksi kunniksi enemmistön kielenään ruotsi.

 Aakkosellinen luettelo kaksi- tai yksikielisistä ruotsinkielisistä kunnista 
Ruotsinkielisten suhteellinen osuus vuonna 2023 kunnittain ja ruotsinkielisten lukumäärältään suurimmat kunnat sisältäen myös Ahvenanmaan kunnat.

Kielikoodit
R = yksikieliset ruotsinkieliset
R/S = enemmistö ruotsinkielisiä
S/R = enemmistö suomenkielisiä

Suomenkielinen nimiRuotsinkielinen nimiValtakieletRuotsinkielisiä (%)Ruotsinkielisiä (as.)Maakunta Brändö  Brändö  R 69,5303 Ahvenanmaa Eckerö  Eckerö  R 86,8818 Ahvenanmaa Espoo  Esbo  S/R 6,420 199 Uusimaa Finström  Finström  R 90,12 351 Ahvenanmaa Föglö  Föglö  R 84,2448 Ahvenanmaa Geta  Geta  R 83,5425 Ahvenanmaa Hammarland  Hammarland  R 89,91 479 Ahvenanmaa Hanko  Hangö  S/R 42,33 264 Uusimaa Helsinki  Helsingfors  S/R 5,536 844 Uusimaa Inkoo  Ingå  R/S 51,62 774 Uusimaa Jomala  Jomala  R 87,54 985 Ahvenanmaa Kaskinen  Kaskö  S/R 27,5 332  Pohjanmaa Kauniainen  Grankulla  S/R 30,43 124  Uusimaa Kemiönsaari  Kimitoön  R/S 66,24 281 Varsinais-Suomi Kirkkonummi  Kyrkslätt  S/R 14,86 099 Uusimaa Kokkola  Karleby  S/R 12,05 816 Keski-Pohjanmaa Korsnäs  Korsnäs  R/S 83,71 686 Pohjanmaa Kristiinankaupunki  Kristinestad  R/S 52,93 281 Pohjanmaa Kruunupyy  Kronoby  R/S 76,04 839 Pohjanmaa Kumlinge  Kumlinge  R 84,8246 Ahvenanmaa Kökar  Kökar  R 87,1196 Ahvenanmaa Lapinjärvi  Lappträsk  S/R 30,0735 Uusimaa Lemland  Lemland R 91,31 941  Ahvenanmaa Lohja  Lojo  S/R 3,51 576 Uusimaa Loviisa  Lovisa S/R 39,05 641 Uusimaa Lumparland  Lumparland  R 84,7310 Ahvenanmaa Luoto  Larsmo  R/S 91,55 347 Pohjanmaa Maalahti  Malax  R/S 84,84 625 Pohjanmaa Maarianhamina  Mariehamn  R 81,59 627 Ahvenanmaa Mustasaari  Korsholm  R/S 68,213 470 Pohjanmaa Myrskylä  Mörskom  S/R 9,3159 Uusimaa Närpiö  Närpes  R/S 74,07 120 Pohjanmaa Parainen  Pargas  R/S 54,18 114 Varsinais-Suomi Pedersören kunta  Pedersöre  R/S 88,49 924 Pohjanmaa Pietarsaari  Jakobstad  R/S 54,110 535 Pohjanmaa Porvoo  Borgå  S/R 27,814 281 Uusimaa Pyhtää  Pyttis  S/R 6,8343 Kymenlaakso Raasepori  Raseborg  R/S 63,617 311 Uusimaa Saltvik  Saltvik  R 90,51 621 Ahvenanmaa Sipoo  Sibbo  S/R 28,16 348 Uusimaa Siuntio  Sjundeå  S/R 26,31 618 Uusimaa Sottunga  Sottunga  R 93,0107 Ahvenanmaa Sund  Sund  R 88,0876 Ahvenanmaa Turku  Åbo  S/R 5,410 981 Varsinais-Suomi Uusikaarlepyy  Nykarleby  R/S 83,76 278 Pohjanmaa Vaasa  Vasa  S/R  23,2 16 017 Pohjanmaa Vantaa  Vanda  S/R  2,2 5 386 Uusimaa Vårdö  Vårdö  R 83,4393 Ahvenanmaa Vöyri  Vörå  R/S 80,95 091 Pohjanmaa

 Suomen entiset ruotsinkieliset tai kaksikieliset kunnat 
Perässä on mainittu kunnan kielisuhteet lakkautushetkellä.
 Alaveteli (liitetty Kruunupyyhyn 1969): ruotsinkielinen
 Bergö (liitetty Maalahteen 1973): ruotsinkielinen
 Björköby (liitetty Mustasaareen 1973): ruotsinkielinen
 Bromarv (jaettu Hangon ja Tenholan kesken 1977): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Degerby (liitetty Inkooseen 1946): ruotsinkielinen
 Dragsfjärd (yhdistetty Kemiön ja Västanfjärdin kanssa Kemiönsaareksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Haaga (liitetty Helsinkiin 1946): kaksikielinen, enemmistökielenä suomi
 Hiittinen (liitetty Dragsfjärdiin 1969): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Houtskari (yhdistetty Iniön, Korppoon, Nauvon ja Paraisten kanssa Länsi-Turunmaaksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Huopalahti (liitetty Helsinkiin 1946): kaksikielinen, enemmistökielenä suomi
 Iniö (yhdistetty Houtskarin, Korppoon, Nauvon ja Paraisten kanssa Länsi-Turunmaaksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Jepua (liitetty Uuteenkaarlepyyhyn 1975): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Kaarlela (liitetty Kokkolaan 1977): kaksikielinen, enemmistökielenä suomi
 Karjaa (yhdistetty Pohjan ja Tammisaaren kanssa Raaseporiksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Karjaan maalaiskunta (liitetty Karjaaseen 1969): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Kemiö (yhdistetty Dragsfjärdin ja Västanfjärdin kanssa Kemiönsaareksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Koivulahti (liitetty Mustasaareen 1973): ruotsinkielinen
 Korppoo (yhdistetty Houtskarin, Iniön, Nauvon ja Paraisten kanssa Länsi-Turunmaaksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Kulosaari (liitetty Helsinkiin 1946): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Lapväärtti (liitetty Kristiinankaupunkiin 1973): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Liljendal (liitetty suomienemmistöiseen Loviisaan 2010): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Lohjan kunta (yhdistetty yksikielisesti suomenkielisen Lohjan kaupungin kanssa uudeksi, kaksikieliseksi Lohjan kaupungiksi 1997): kaksikielinen, enemmistökielenä suomi
 Maksamaa (yhdistetty Vöyrin kanssa Vöyri-Maksamaaksi 2007): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Munsala (liitetty Uuteenkaarlepyyhyn 1975): ruotsinkielinen
 Nauvo (yhdistetty Houtskarin, Iniön, Korppoon ja Paraisten kanssa Länsi-Turunmaaksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Oravainen (yhdistetty Vöyri-Maksamaan kanssa Vöyriksi 2011): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Oulunkylä (liitetty Helsinkiin 1946): kaksikielinen, enemmistökielenä suomi
 Vanha Parainen (yhdistetty Houtskarin, Iniön, Korppoon ja Nauvon kanssa Länsi-Turunmaaksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Paraisten maalaiskunta (liitetty Paraisiin 1967): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Pernaja (liitetty suomienemmistöiseen Loviisaan 2010): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Petolahti (liitetty Maalahteen 1973): ruotsinkielinen
 Pirttikylä (liitetty Närpiöön 1973): ruotsinkielinen
 Pohja (yhdistetty Karjaan ja Tammisaaren kanssa ruotsienemmistöiseksi Raaseporiksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä suomi
 Porvoon maalaiskunta (yhdistetty Porvoon kaupungin kanssa uudeksi Porvoon kaupungiksi 1997): kaksikielinen, enemmistökielenä suomi
 Purmo (liitetty Pietarsaaren maalaiskuntaan 1977): ruotsinkielinen
 Raippaluoto (liitetty Mustasaareen 1973): ruotsinkielinen
 Ruotsinpyhtää (liitetty Loviisaan 2010): kaksikielinen, enemmistökielenä suomi
 Siipyy (liitetty Kristiinankaupunkiin 1973): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Snappertuna (liitetty Tammisaareen, pieni osa Karjaaseen 1977): ruotsinkielinen
 Sulva (jaettu Mustasaaren ja Vaasan kesken 1973): ruotsinkielinen
 Särkisalo (liitetty yksikielisesti suomenkieliseen Saloon 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä suomi
 Tammisaaren maalaiskunta (liitetty Tammisaareen 1977): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Tammisaari (yhdistetty Karjaan ja Pohjan kanssa Raaseporiksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Teerijärvi (liitetty Kruunupyyhyn 1969): ruotsinkielinen
 Tenhola (liitetty Tammisaareen 1993): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Tiukka (liitetty Kristiinankaupunkiin 1973): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Uudenkaarlepyyn maalaiskunta (liitetty Uuteenkaarlepyyhyn 1975): ruotsinkielinen
 Västanfjärd (yhdistetty Dragsfjärdin ja Kemiön kanssa Kemiönsaareksi 2009): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Vöyri-Maksamaa (yhdistetty Oravaisten kanssa Vöyriksi 2011): kaksikielinen, enemmistökielenä ruotsi
 Ylimarkku (liitetty Närpiöön 1973): ruotsinkielinen
 Ähtävä (liitetty Pietarsaaren maalaiskuntaan 1977): ruotsinkielinen
 Öja (liitetty Kaarlelaan 1969): ruotsinkielinen

Seuraavat kaksikielisiin kuntiin liitetyt kunnat olivat yksikielisesti suomenkielisiä:
 Kokkolan liitettiin Kälviä (2009), Lohtaja (2009) ja Ullava (2009).
 Lohjaan liitettiin Sammatti (2009), Karjalohja (2013) ja Nummi-Pusula (2013).
 Turkuun liitettiin Maaria (1967), Kakskerta (1968) ja Paattinen (1973).
 Vaasaan liitettiin Vähäkyrö (2013).

 Katso myös 
 Kielipolitiikka ja Ahvenanmaan maakunta
 Saamelaiskielten asema Suomessa
 Suomen kielipolitiikka
 Suomen kielilaki

 Lähteet 

Ruotsin- ja kaksikieliset kunnat
Luokka:Suomenruotsalaisuus