Romanov (hallitsijasuku)

Romanov oli Venäjän hallitsijasuku vuosina 1613–1917 eli yli 300 vuoden ajan. Romanovit käyttivät tsaarin ja 1700-luvun alusta alkaen myös Venäjän keisarin hallitsijanimeä.

Suvun alkuperä
Varhaisin tunnettu Romanovien esi-isä oli 1340-luvulla Moskovan suuriruhtinas Semjonia palvellut pajari Andrei Kobyla. Hänen jälkeläisissään oli useita Moskovan suuriruhtinaita palvelleita merkittäviä sotapäälliköitä.Romanov dynasty  Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 20.9.2017.Nordisk familjebok (1916), s. 702  Runeberg.org. Viitattu 20.9.2017. Andrei Kobylan poika Fjodor sai lempinimen Koška, ’kissa’, ja tämän jälkeläiset käyttivät sukunimeä Koškin. Fjodorin pojanpojanpojan Juri Zaharevitš Koškinin nuorempi poika oli Roman Jurevitš Zaharin-Jurev (k. 1543), jonka tyttärestä Anastasia Romanovna Zaharjina-Jurjevasta tuli vuonna 1547 tsaari Iivana IV Julman ensimmäinen vaimo. Romanovin suku polveutuu Roman Jurevitšin pojasta Nikita Romanovitš Zaharin-Jurevista, jonka lapset ottivat sukunimen Romanov merkittävän isoisänsä, tsaarin apen mukaan. Nikita Romanovitš nai ruhtinas Aleksandr Šuiškin tyttären, mikä kytki myös hänen perheensä pian sammuneeseen Rurikin dynastiaan ja sen Šuiškin haaraan.

Romanovien valtakausi
Romanovit nousivat Venäjän hallitsijasuvuksi, kun säätykokous zemski sobor valitsi helmikuussa 1613 Nikita Romanovitšin 16-vuotiaan pojanpojan Mikael (Mihail) Fjodorovitš Romanovin Venäjän tsaariksi ja hänet kruunattiin nimellä Mikael I. Mikael Romanovin valtaannousu päätti Venäjällä viisitoista vuotta kestäneen sekasorron ajan. Venäjän kruunu periytyi tämän jälkeen Romanovin suvussa, mutta koska pysyvää kruununperimysjärjestystä ei ollut, vallanvaihdoksiin liittyi useasti perimyskiistoja ja palatsivallankaappauksia. Välillä kruunu siirtyi hallitsijoiden puolisoille. Pietari I Suuri sääti vuonna 1722 ensimmäisen kruununperimyslain, jonka mukaan hallitsija sai nimetä seuraajansa, mutta se muutti tilanteen vain sekavammaksi. Yksiselitteinen kruununperimysjärjestys säädettiin viimein keisari Paavalin I:n aikana vuonna 1797.

Alkuperäinen Mikael Romanovin suku sammui mieslinjalta Pietari II:n kuoltua vuonna 1730, ja viimeinen ”aito” Romanov oli vuonna 1762 kuollut keisarinna Elisabet. Myöhemmät Romanovit olivat Elisabetin siskonpojan Pietarin III:n jälkeläisiä ja siten periaatteessa Holstein-Gottorpin sukua, mutta he käyttivät silti nimeä Romanov.

Romanovit syrjäytettiin vallasta vuonna 1917 helmikuun vallankumouksessa, jolloin valta siirtyi aluksi Venäjän väliaikaiselle hallitukselle. Myöhemmin samana vuonna tapahtuneen lokakuun vallankumouksen jälkeen pääosa suvusta siirtyi maanpakoon. Venäjälle jääneet suvun edustajat vangittiin ja surmattiin Venäjän sisällissodan aikana.

Myöhemmät vaiheet
Romanovin suvun päämiehen asema on ollut kiistelty sen jälkeen, kun viimeinen keisari Nikolai II jälkeläisineen ja veljineen murhattiin vuonna 1918. Perimysjärjestyksessä seuraavana ollut Nikolai II:n serkku Kirill Vladimirovitš Romanov julistautui vuonna 1924 keisariksi maanpaossa, mitä tämän isän serkun Nikolai Nikolajevitš Romanovin ympärille ryhmittyneet vastustivat. Kirill Vladimirovitšin pojan Vladimir Kirillovitš Romanovin kuoltua vuonna 1992 pojattomana kilpailevia vaatimuksia suvun päämiehen asemasta ovat esittäneet muun muassa tämän tytär Maria Vladimirovna Romanova, jonka mukaan suvussa ei morganaattisten avioliittojen vuoksi enää ole kruunuun oikeutettuja mieslinjaisia perillisiä, ja toista sukuhaaraa edustanut Nikolai Romanovitš Romanov, joka kiisti tämän tulkinnan.Dynastic Succession  Russian Imperial House. Viitattu 11.10.2017.Nikolai Romanovitš Romanov: Succession of the Imperial House of Russia  Romanovfamily.org. Viitattu 11.10.2017.

 Venäjää hallinneet Romanovit 
 Mikael I (1613–1645) 
 Aleksei I (1645–1676), Mikael I:n poika
 Fjodor III (1676–1682), Aleksei I:n poika
 Iivana V (1682–1696), Fjodor III:n veli, Pietari I:n kanssahallitsija
 Pietari I Suuri (1682–1725), Fjodor III:n ja Iivana V:n velipuoli, hallitsi yksin vuodesta 1696
 Katariina I (1725–1727), Pietari I:n leski (Skowronskin sukua)
 Pietari II (1727–1730), Pietari I:n pojanpoika
 Anna (1730–1740), Iivana V:n tytär
 Iivana VI (1740–1741), Iivana V:n tyttärentyttärenpoika (isänsä puolelta Braunschweig-Wolfenbüttelin sukua)
 Elisabet (1741–1762), Pietari I:n ja Katariina I:n tytär
 Pietari III (1762), Elisabetin sisarenpoika (isänsä puolelta Holstein-Gottorpin sukua)
 Katariina II Suuri (1762–1796), Pietari III:n puoliso (Anhalt-Zerbstin sukua)
 Paavali I (1796–1801), Pietari III:n poika (hänestä alkaen kaikki Romanovit Holstein-Gottorpin sukua)
 Aleksanteri I (1801–1825), Paavali I:n poika
Konstantin Pavlovitš (1825), Aleksanteri I:n veli (julistettiin keisariksi Aleksanterin kuoltua, mutta torjui kruunun)
 Nikolai I (1825–1855), Aleksanteri I:n veli
 Aleksanteri II (1855–1881), Nikolai I:n poika
 Aleksanteri III (1881–1894), Aleksanteri II:n poika
 Nikolai II (1894–1917), Aleksanteri III:n poika
Mikael Aleksandrovitš (1917), Nikolai II:n veli (Nikolai II luovutti helmikuun vallankumouksessa kruunun veljelleen, joka luovutti sen seuraavana päivänä väliaikaiselle hallitukselle.)

 Suvun muita jäseniä 
 Sofia Aleksejevna (1657–1704), Aleksei I:n tytär, Iivana V:n ja Pietari I:n sijaishallitsija
 Anna Petrovna Romanova (1708–1728), suuriruhtinatar, Pietari I:n tytär
 Aleksandra Pavlovna Romanova (1783–1801), Paavali I:n tytär
 Jelena Pavlovna Romanova (1784–1803), Paavali I:n tytär
 Maria Pavlovna Romanova (1786–1859), Paavali I:n tytär, Saksi-Weimarin herttuatar 
 Jekaterina Pavlovna Romanova (1877–1819), Paavali I:n tytär, Württenbergin kuningatar
 Anna Pavlovna Romanova (1795–1865), Paavali I:n tytär, Hollannin kuningatar
 Mihail Pavlovitš Romanov (1798–1849), Paavali I:n poika, suuriruhtinas
 Konstantin Nikolajevitš Romanov (1827–1892), suuriruhtinas ja amiraali, keisari Nikolai I:n poika
 Nikolai Konstantinovitš Romanov (1850–1918), suuriruhtinas, tutkimusmatkailija, liikemies ja kastelujärjestelmien kehittäjä, Konstantin Nikolajevitš Romanovin poika
 Mihail Nikolajevitš Romanov (1832–1909), Nikolai I:n poika, sotamarsalkka, Transkaukasian kenraalikuvernööri, jonka lapsia olivat:
 Nikolai Mihailovitš Romanov (1859–1919), suuriruhtinas, jalkaväenkenraali, historioitsija ja entomologi
 Anastasia Mihailovna Romanova (1860–1922), Mecklenburg-Schwerinin suurherttuatar
 Mihail Mihailovitš Romanov (1861–1929) 
 Georgi Mihailovitš Romanov (1863–1919) 
 Aleksandr Mihailovitš Romanov (1866–1933), suuriruhtinas, merivoimien upseeri, kirjailija ja tutkimusmatkailija 
 Sergei Mihailovitš Romanov (1869–1918), suuriruhtinas
 Aleksei Mihailovitš Romanov (1875–1895) 
 Konstantin Konstantinovitš Romanov (1858–1915), Nikolai I:n pojanpoika, jonka lapsia olivat:
 Ioann Konstantinovitš Romanov (1886–1918) 
 Gavriil Konstantinovitš Romanov (1887–1955), suuriruhtinas
 Tatiana Konstantinova Romanova (1890–1970), abbedissa Äiti Tatjana 
 Konstantine Konstantinovitš Romanov (1891–1918) 
 Oleg Konstantinovitš Romanov (1892–1914) 
 Igor Konstantinovitš Romanov (1894–1918) 
 Georgi Konstantinovitš Romanov (1903–1938), sisustusarkkitehti
 Natalia Konstantinova Romanova (1905 – kuoli lapsena) 
 Vera Konstantinova Romanova (1906–2001) 
 Nikolai Nikolajevitš Romanov (1856–1929), Nikolai I:n pojanpoika, venäläinen kenraali
 Pjotr Nikolajevitš Romanov (1864–1931), Nikolai I:n pojanpoika, jonka jälkeläisiä olivat:
 Marina Petrovna Romanova (1892–1981) 
 Roman Petrovitš Romanov (1896–1978) 
 Nikolai Romanovitš Romanov (1922–2014), suvun päämies
 Dimitri Romanov (1926–2016), Tanskaan muuttanut pankkimies ja kirjailija, veljensä jälkeen suvun päämies
 Nadežda Petrovna Romanova (1898–1988) 
 Sofia Petrovna Romanova (1898 – kuoli lapsena) 
 Aleksandra Aleksandrovna Romanov (1842–1849), Aleksanteri II:n tytär
 Nikolai Aleksandrovitš Romanov (1843–1865), Aleksanteri II:n poika, kruununperijä
 Vladimir Aleksandrovitš Romanov (1847–1909), suuriruhtinas, Aleksanteri II:n poika
 Kirill Vladimirovitš Romanov (1876–1936), vara-amiraali ja kruununtavoittelija, Vladimir Aleksandrovitš Romanovin poika
 Vladimir Kirillovitš Romanov (1917–1992), kruununtavoittelija, Kirill Vladimirovitš Romanovin poika
 Leonida Georgijevna Romanova (1914–2010), Vladimir Kirillovitš Romanovin puoliso
 Maria Vladimirovna Romanova (s. 1953), suuriruhtinatar ja kruununtavoittelija, Vlarimir Kirillovitš Romanovin tytär
 Andrei Vladimirovitš (1879–1956),/suuriruhtinas, kenraalimajuri ja senaattori, Vladimir Aleksandrovitš Romanovin poika
 Jelena Vladimirovna (1882–1957), suuriruhtinatar, Kreikan prinsessa, prinssi Nikolaoksen puoliso, Vladimir Aleksandrovitš Romanovin tytär
 Aleksei Aleksandrovitš Romanov (1850–1908), Aleksanteri II:n poika, Venäjän laivaston ylipäällikkö
 Maria Aleksandrovna Romanova (1853–1920), Aleksanteri II:n tytär
 Pavel Aleksandrovitš Romanov (1860–1919), Aleksanteri II:n poika, jonka lapsia olivat:
 Maria Pavlovna Romanova (1890–1958)
 Dmitri Pavlovitš Romanov (1891–1941), Rasputinin murhaaja
 Aleksandr Aleksandrovitš Romanov (1869–1870), Aleksanteri III:n poika
 Georgi Aleksandrovitš Romanov (1871–1899), Aleksanteri III:n poika
 Ksenia Aleksandrovna Romanova (1875–1960), Aleksanteri III:n tytär, jonka jälkeläisiä olivat:
 Irina Aleksandrovna Romanova (1895–1970) 
 Andrei Aleksandrovitš Romanov (1897–1981)
 Olga Romanoff (s. 1950), englantilainen prinsessa, Andrei Aleksandrovitš Romanovin tytär 
 Fjodor Aleksandrovitš Romanov (1898–1968) 
 Nikita Aleksandrovitš Romanov (1900–1974) 
 Dmitri Aleksandrovitš Romanov (1901–1980) 
 Rostislav Aleksandrovitš Romanov (1902–1978) 
 Vasili Aleksandrovitš Romanov (1907–1989) 
 Olga Aleksandrovna Romanova (1882–1960), Aleksanteri III:n tytär
 Olga Nikolajevna Romanova (1895–1918), Nikolai II:n tytär
 Tatjana Nikolajevna Romanova (1897–1918), Nikolai II:n tytär
 Marija Nikolajevna Romanova (1899–1918), Nikolai II:n tytär
 Anastasia Nikolajevna Romanova (1901–1918), Nikolai II:n tytär
 Aleksei Nikolajevitš Romanov (1904–1918), Nikolai II:n poika ja kruununperillinen

 Katso myös 
 Venäjän hallitsijat (882–1917)

Lähteet

 Aiheesta muualla 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit