Digita

pienoiskuva|Espoon radio- ja tv-masto
pienoiskuva|Kiimingin radio- ja tv-masto
pienoiskuva|Lapuan radio- ja tv-masto
pienoiskuva|Pasilan linkkitorni
Digita Oy on digitaalisen infrastruktuurin ja palveluiden tarjoaja sekä Suomen suurin riippumaton tietoliikennemastojen omistaja. Yhtiö omistaa ja operoi Suomen valtakunnallista maanpäällistä televisio- ja radioverkkoa ja kehittää tulevaisuuden broadcasting-palveluja. Yhtiön tietoliikennepalveluita ovat privaattiverkot, tietoliikenteen mastopalvelut sekä esineiden internet (IoT) ja konesalipalvelut. Yhtiön palveluita tarjotaan mediayhtiöille, matkapuhelinoperaattoreille, teollisuudelle ja infrastruktuuriyhtiöille. Digitassa työskentelee valtakunnallisesti yli 150  digitaalisen infrastruktuurin ja tietoliikennealan osaajaa.

Digita jakautui kokonaisjakautumisella kahteen yhtiöön 31.5.2025. Jakautumisessa Digitan omistamat mastot ja muu fyysinen infrastruktuuri sekä niistä vastaava Site Services -liiketoiminta siirtyivät Digita Towers Oy -nimiseen yhtiöön. Digitan kaikki muu operatiivinen toiminta mukaan lukien Broadcasting- ja Telecom-liiketoiminnat siirtyivät uuteen Digita Oy -nimiseen yhtiöön.

Digitan omistaa yhdysvaltalainen pörssiyhtiö DigitalBridge.

Digitan antenni-tv-verkon peitto on 99,9 prosenttia eli se tavoittaa lähes jokaisen suomalaisen. Yhden valtakunnallisen televisiokanavan lähetys maksaa vuodessa 2,7 miljoonaa euroa, jolloin yhden televisiokanavan jakelu maksaa vuodessa 50 senttiä jokaista suomalaista kohden.

 Historia 

Digita Oy on entinen Ylen Jakelutekniikka, joka yhtiöitettiin Ylen kokonaan omistamaksi tytäryhtiöksi 30. syyskuuta 1998.Digita Oy, Y-tunnus 1495110-6 Yritys- ja yhteisötietojärjestelmä, Patentti- ja rekisterihallitus ja Verohallinto Vuonna 1998 Suomi ja Irlanti olivat Euroopan viimeiset maat, joissa julkisen palvelun yleisradioyhtiö omisti kansallisen jakeluverkon. Muualla Euroopassa jakelutekniikka oli erotettu ohjelmatoiminnasta jo aiemmin.http://avoinyle.fi/www/kuvat/Tiedotteet1998.pdf 

Marraskuussa 1999 Yle teki Soneran kanssa sopimuksen 34 prosentin osuuden myymisestä Digitasta. Sopimuksen mukaan 20 prosentin osuus siirtyisi heti 180 miljoonalla markalla ja loput 14 prosenttia viimeistään 31. maaliskuuta 2003 Digitan kassavirran perusteella määräytyvään hintaan.http://www.yle.fi/yleista/tiedotteet1999_0811.shtml YLE:n tiedote 8.11.1999 Kilpailuvirasto kuitenkin esitti kaupan kieltämistä.http://www.yle.fi/yleista/tiedotteet2000_2405.shtml YLE:n tiedote 24.5.2000 Kilpailuneuvosto hyväksyi kaupan mutta asetti ehdoksi, ettei Sonera tai sen määräysvallassa oleva yhtiö hae lupaa digitaalisille TV-lähetyksille.http://www.yle.fi/yleista/tiedotteet2000_1007.shtml YLE:n tiedote 10.7.2000 Sonera ei hyväksynyt ehtoa, joten kauppa raukesi.http://www.yle.fi/yleista/tiedotteet2000_0808.shtml YLE:n tiedote 8.8.2000 

Joulukuussa 2000 Yle myi 141 miljoonalla eurolla 49 prosenttia Digitan osakkeista TDF:lle, joka oli silloin ranskalaisen France Télécomin 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö.http://www.digita.fi/digita_dokumentti.asp?path=1840;3793;1973;2283  Digitan tiedote Kauppaan sisältyi 31. tammikuuta 2005 päättyvä myyntioptio kaikista osakkeista ja osto-optio 90 prosenttiin saakka. Myöhemmin France Télécomin osuus alentui TDF:stä 36 prosenttiin, kun pääosakkaaksi 45 prosentin osuudella tuli sijoitusyhtymä Charterhouse Capital Development ja CDC IXIS Equity Capital.

Heinäkuussa 2003 Yle myi 133 miljoonalla eurolla 41 prosenttia http://www.digita.fi/digita_dokumentti.asp?path=1840;3793;1973;3787YLE:n tiedote 4.7.2003  ja tammikuussa 2005 Yleisradion hallintoneuvoston päättämällä kaupalla loputkin Digitan osakkeista yhtä lukuun ottamatta TDF:lle.https://web.archive.org/web/20060506210422/http://www.yle.fi/yleista/kuvat/2004tilinpaatos.pdf YLE:n tilinpäätös 2004 

Elokuussa 2012 TDF myi Digitan australialaiselle First State Investmentsille. 

Huhtikuussa 2018 First State Investments myi Digitan yhdysvaltalaiselle Digital Colonylle.

Digita myytiin, jotta saatiin varoja television ja radion digitalisointiin. Kaikkiaan Yle sai Digitan myynnistä n. 300 miljoonaa euroa.

Digitalla on viestintämarkkinalaissa tarkoitettu huomattavan markkinavoiman asema (HMV) korkeita mastoja käyttävässä televisio- ja radiolähetystoiminnassa, joten Viestintävirasto on määrännyt Digitan veloittamaan televisioyhtiöitä kustannusperusteisesti. Tilikaudella 2011 Digita teki liikevoittoa 24,2 prosenttia liikevaihdosta. Viestintävirasto tarkastaa kirjanpidosta johdettujen eriyttämislaskelmien perusteella vuosittain, että Digitan hinnoittelu on kustannusperusteista ja että pääoman tuottoprosentti on sallituissa rajoissa.

Heinäkuussa 2019 Digita osti DNA:n antenniverkon maksu-tv-liiketoiminnan ja Digitasta tuli antenniverkon maksu-tv-operaattori vuoden 2020 alussa. Kilpailuviranomaiset hyväksyivät yrityskaupan syyskuussa 2019. Digita lopetti antenniverkon maksu-tv-lähetykset toukokuun 2025 lopussa.

Marraskuussa 2025 yhdysvaltalainen sijoitusyhtiö GI Partners osti Digitan, joka jatkaa toimintaansa itsenäisenä yhtiönä. Kaupalla ei ole vaikutusta Digitan palveluihin tai asiakassuhteisiin. Kaupan odotetaan varmistuvan 2026 ensimmäisellä neljänneksellä. Kauppa edellyttää viranomaishyväksyntää.

 Organisaatio 

Digitan toimitusjohtajana toimii Vesa Tykkyläinen. Edeltävinä toimitusjohtajina ovat toimineet Juha-Pekka Weckström vuosina 2015–2019, Sirpa Ojala vuosina 2005–2014 ja Pauli Heikkilä vuosina 1999–2005.

 Lähetystekniikka 
Valtioneuvoston 4. maaliskuuta 2004 tekemän periaatepäätöksen mukaisesti koko maanpäällinen TV-lähetysverkko siirtyi käyttämään digitaalitekniikkaa 31. elokuuta 2007.http://www.vn.fi/ajankohtaista/tiedotteet/tiedote/fi.jsp?oid=113269  LVM:n tiedote 24.3.2004 Tämän jälkeen TV-lähetysten katseleminen on ollut mahdollista vain digitaalivastaanottimin.

Digita hallinnoi antenni-tv-verkon osalta 36 suurta mastoa ja 152 täytelähetinasemaa ympäri Manner-Suomea. Suurin osa kaikista Suomen mastoista on teleoperaattoreiden hallussa matkapuhelinverkkojen ja mobiilidatapalvelujen toteuttamiseksi. Digitan antenni-tv-verkko tavoittaa 99,9 prosenttia Manner-Suomen väestöstä. Maanpäällinen televisio tarjoaa useita vapaita televisiokanavia.

Digitan langaton @450-laajakaistaverkko avattiin 1. huhtikuuta 2007. Digita toimi operaattorina noin 98 prosenttia Suomen väestöstä kattavassa @450-verkossa. @450-verkko myytiin 9.3.2011 Datame Oy:lle, josta tuli kaupan myötä @450-laajakaistaverkon uusi verkko-operaattori.http://www.digita.fi/digita_dokumentti.asp?path=1840;3793;1973;13221

Digitan mobiili-tv-verkossa, joka avattiin joulukuussa 2006, pystyi seuraamaan Yle TV1- ja Yle TV2 -kanavien sekä kotimaisia että ulkomaisia sisältöjä sekä radiokanavista YleX- ja Yle Radio 1-kanavaa. MTV:n kanavista mobiili-tv:ssä näkyivät MTV3 ja Sub. 

Valtioneuvosto antoi 8. syyskuuta 2011 Digitalle luvan luopua vanhentuvasta mobiilitelevision DVB-H -lähetystekniikasta.http://www.lvm.fi/web/fi/tiedote/view/1269278 Jatkossa Digita käyttää DVB-T2-teknologiaa kanavanipussa D.http://www.digita.fi/digita_dokumentti.asp?path=1840;3793;1973;13602 Tämä tekniikka soveltuu sekä mobiiliin että kiinteään vastaanottoon. HD-siirtymän myötä kaikki Digitan kanavaniput B, C ja E käyttävät DVB-T2 -teknologiaa.

Mobiili-tv-verkko kattoi pääkaupunkiseudun kehyskuntineen sekä Tampereen, Oulun sekä Turun ja Salon seudun. Suurista kauppakeskuksista esimerkiksi Vantaan Jumbossa, Espoon Sellossa sekä Ideparkissa oli mobiili-tv-verkko. Verkon peittoalueella asui noin kaksi miljoonaa suomalaista. Digitalla ei ole enää käytössä DVB-H-standardiin pohjautuvia mobiili-tv-verkkoja.

Yhtiö on kehittänyt hybridi-tv-palveluja, jotka tuovat internetin vuorovaikutteiset ominaisuudet myös televisioon. Ensimmäiset palvelut nähtiin antenni-tv:ssä vuonna 2015 . HybridiTV-palvelut toimivat Digitan maanlaajuisen antenniverkon lisäksi Telian Elisan ja DNA:n kaapeliverkoissa.

 Digita Telecom-palvelut 
Digitan Telecom-liiketoiminta on kasvanut viime vuosina. Digita kehittää ja tarjoaa kaikille tietoliikenneyhteyksiä tarvitseville operaattoreille, muille yrityksille, julkiselle sektorille ja viranomaisille heidän tarvitsemaansa digitaalista infrastruktuuria. Digitan liiketoiminnan kokonaisjakautumisessa toukokuussa 2025 Digitan omistamat mastot ja muu fyysinen infrastruktuuri siirtyivät Digita Towers Oy yhtiöön.

Digita tarjoaa konesaleissaan serveritilaa yrityksille, jotka miettivät palvelinten tai tietoliikenteeseen liittyvien laitteiden uudelleen sijoitusta tai hajauttamista.  Digita eriytti konesaliliiketoimintansa omaksi Digita Data Centers Oy yrityksekseen vuonna 2023 . Yritys on täysin Digita Oy:n omistama tytäryhtiö.

Digitalla on esineiden internetiä eli IoT:ta varten valmis infrastruktuuri palvelualustaksi IoT-ratkaisuille. Verkossa hyödynnetään LoRaWAN-teknologiaa. Useat toimialat kuten vesihuolto, kiinteistötoimiala, sähköverkkoyhtiöt ja rakennustoimiala hyödyntävät Digitan IoT-verkkoa.

Yhtiöllä on myös privaattiverkkoliiketoimintaa, joka tuo mobiiliverkoista tutut teknologiat kuten 5G:n yritysten käyttöön. Se on paikallinen verkkoratkaisu ja mahdollistaa useiden toimialojen tuotantoprosessien digitalisoinnin.

 Digitan hinnoittelua koskevat valitukset 
Yle, Nelonen ja  MTV3 ovat valittaneet Digitan hinnoittelusta viestintävirastolle ja korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Ylen toimitusjohtaja Mikael Jungnerin mukaan Ruotsin jakeluhinnat ovat puolet Suomen hinnoista. MTV3:n toimitusjohtajan Pekka Karhuvaaran mukaan Digita tekee noin 40 % liikevoittoa ja että Digitalla on täydellinen monopoli. Yle ostaa Digitalta palveluja vuodessa 30 miljoonalla eurolla ja MTV3 21 miljoonalla eurolla.

Viestintävirasto on tarkistanut Digitan televisiolähetysten hinnoittelun ensin vuonna 2008 ja korkeimman hallinto-oikeuden pyynnöstä toistamiseen vuonna 2010. Viestintävirasto on molemmilla kerroilla todennut Digitan toimineen hinnoittelussa asianmukaisesti ja noudattavan sille asetettuja huomattavan markkinavoiman tuomia velvoitteita ja hinnoitteluperiaatteita. Korkein hallinto-oikeus on 7. toukokuuta 2012 tekemällään päätöksellä vahvistanut Digitan digitaalisten televisiolähetysten hintojen olevan kustannussuuntautuneita eli perustuvan palvelun tuottamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin. KHO:n päätöksen mukaan Digitan hinnat ovat viestintämarkkinalain ja Viestintäviraston asettamien velvoitteiden mukaisia.

Digi-tv-tekniikan mahdollistaman tehokkaamman verkon ja taajuuksien käytön ansiosta vuosien 2002 ja 2012 välillä jakelutekniikan kehittyminen on pienentänyt yhden jaeltavan televisiokanavan jakelukustannuksen noin seitsemänteen osaan entisestä. Kustannus, joka aiemmin mahdollisti yhden televisiokanavan jakelun, mahdollistaa nykyään kokonaisen kanavanipun jakelemisen. Yhteen kanavanippuun mahtuu noin seitsemän televisiokanavaa. Tavallisen televisiokanavan välittäminen maksaa vuodessa noin kaksi miljoonaa euroa eli noin kaksi euroa vuodessa kotitaloudelle. Maanpäällinen antennijakelu on ylivoimaisesti kustannustehokkain tapa saattaa televisio- ja radiokanavat teknisesti korkeatasoisina kotitalouksien käyttöön koko Suomen alueella.

Digita teki vuosina 2010–2012 liikevoittoa 24,2–36,5 prosenttia liikevaihdosta. Vuonna 2013 liikevoitto laski 17,3 prosenttiin.

 Muita antenniverkkotoimijoita 
DNA ja Anvia ovat saaneet luvat televisioverkkotoimintaan. DNA:n antenni-tv-verkko suljettiin vuonna 2020. Anvia käytti Digitan mastoja.

Norjalaiselle Norkringille myönnettiin antenniverkkotoimilupa, ja sen oli määrä aloittaa vuoden 2017 alussa. Norkring kuitenkin ilmoitti liikenne- ja viestintäministeriölle, että se luopuu sille myönnetyistä antenniverkon verkkotoimiluvista.

 Digitan verkot Suomessa 

Teräväpiirto-televisioverkko (DVB-T2)
Kanavanippu B (ilmaisia kanavia)
Kanavanippu C (ilmaisia kanavia)
Kanavanippu E (ilmaisia kanavia)

 Asemaverkosto 
Digitan nykyiset radio- ja antenni-tv-verkot löytyvät yhtiön nettisivuilta olevista karttapalveluista: radio ja antenni-tv.

Antenni-tv-verkon nykyiset taajuudet löytyvät yhtiön nettisivulta .

Digitalle siirtyi Yleisradion jakelutekniikan perusrakenne, Suomen radio- ja televisioasemat, joita aikaisemmin kutsuttiin yleisradioasemiksi. Päätös tehtiin jo vuonna 1998 ja Digitan toiminta ja tehtävän toteuttaminen alkoi vuoden 1999 alusta.http://www.digita.fi/yhtio/historia/1990-luku 

 Radio- ja televisioasema  Täytelähetinasema Anjalankoski   Espoo  Lohja  Vantaa, Hakunila  Sipoo, Norrkulla Eurajoki  Fiskars  Tammisaari Hanko Haapavesi  Piehinki  Mestauskallio Iisalmi  Sonkajärvi Inari  Nuorgamin rajaPolvariniemiKarigasniemiRovisuvantoNuvvuTenolaNjallavaaraNäätämöJänispääSevettijärvi Joutseno  Imatran Virasoja Joutsenon vesitorni Rautjärven asemanseutu  Ruokolahti  Mustola Jyväskylä  Jyväskylän Harju  Suolahti  Korpilahden kirkonkylä  Muurame  Petäjävesi  Säynätsalo  Konnevesi  Rutalahti  Vesanka  Toivakka  Juokslaksi  Koskenpää  Lievestuore  Palokka  Haukanmaa  Vaajakoski Kerimäki  Savonlinna  Savonlinnan Pääskylä  Rantasalmi Kiihtelysvaara  Värtsilä Koli  Ilomantsi  Kontiolahti  Lieksa  Riihivaara  Lehmo  Märäjälahti  Enon kirkonkylä  Ylämylly Kruunupyy   Kuopio  Kuopion Puijo  Jäppilä  Varkaus Lahti  Hollolan Tiirismaa Lapua  Seinäjoki Mikkeli    Oulu  Oulun Nokela Pello  Pernaja  Pihtipudas  Kivijärvi  Viitasaari  Pihtipudas, Ritovuori Posio  Pyhätunturi  Pyhävuori  Rovaniemi  Ruka  Sodankylä, Vuotso  Taivalkoski  Taivalkoski kirkonkylä Tammela  Forssa  Hämeenlinna, Painokangas Tampere  Tampereen Pyynikki  Näsinneulan radioasema Tervola  Tornion Laivakankaan radioasema  Ylitornio, Ainiovaara Turku  Kustavi, Viherlahhti  Parainen, Houtskari  Korppoo  Uusikaupunki, Orivo Vaasa  Vuokatti  Kuhmo   Hyrynsalmi Ylläs  Ähtäri  

Muut täytelähetinasemat

Angelin Siuttavaaran täytelähetinasema
Angelin rajavartioston täytelähetinasema
Anterin täytelähetinasema
Kamiljoen täytelähetinasema
Kemijärven täytelähetinasema
Koppelon täytelähetinasema
Kuusamon täytelähetinasema
Lammaskosken täytelähetinasema

Nuorpinniemen täytelähetinasema
Näkkäläjärven täytelähetinasema
Näätämön täytelähetinasema
Outakosken täytelähetinasema
Piesjoen täytelähetinasema
Pirttikosken täytelähetinasema
Polvariniemen täytelähetinasema
Pulmankijärven täytelähetinasema

Rovisuvannon täytelähetinasema
Rajajoosepin täytelähetinasema
Repojoen täytelähetinasema
Sinettätunturin täytelähetinasema
Tenolan täytelähetinasema
Törmäsen täytelähetinasema
Venejärven täytelähetinasema

 Muut lähettimet 

Digitalla on asiakkaidensa lähetysten lisäksi myös omaa toimintaansa varten yleisradiotaajuuksia.

 Radiolähetys  taajuus  teho  kunta  sijainti Forum 1   87,5 - 108  0,0012 W  Helsinki  24E561660N1008 Forum 2   87,5 - 108  0,0012 W  Helsinki  24E561660N1008 Forum 3   87,5 - 108  0,0012 W  Helsinki  24E561660N1008 Forum 4   87,5 - 108  0,0012 W  Helsinki  24E561660N1008 Hepomäki   87,5 - 108  0,250 W  Salo  23E201760N2231 Hiidenkallio   87,5 - 108  0,0014 W  Espoo  24E561660N1008 Karnainen   87,5 - 108  0,064 W  Lohja  24E011360N1834 Lakiamäki   87,5 - 108  0,250 W  Salo  23E220660N2221 Lehmihaka   87,5 - 108  0,250 W  Lohja  24E011360N1834 Orosmäki   87,5 - 108  0,160 W  Lohja  23E591460N1847 Pitkämäki   87,5 - 108  0,160 W  Lohja  23E570060N1929 Tervakorpi   87,5 - 108  0,160 W  Lohja  23E552160N2020 Vuoli-Tunneli   87,5 - 108  0,0000010 W  Helsinki  24E4448 60N1240https://www.viestintavirasto.fi/taajuudet/radiotaajuuksienkaytto/radioasematsuomessa.html

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Virallinen sivusto

Soramäki, Martti. Kansallisen infrastruktuurin myynti : Tapaus Digita. Tampereen Yliopisto, viestintätieteiden tiedekunta 2017.
 Suomen radio- ja TV-lähetinasemat taajuuksineen (Google Maps)

Luokka:Radio- ja televisiopalvelujen jakeluyhtiöt
Luokka:Suomalaiset tietoliikenneyhtiöt