Duuri

Duuri on länsimaisessa musiikissa hyvin yleiseen diatoniseen asteikkoon perustuva sävellaji. Duurisävelmä mielletään iloiseksi sävelmäksi. Duuria vastaava kirkkosävellaji on jooninen. Duurin vastakohta on surumielinen molli.

Rakenne
pienoiskuva|oikea|C-duuri. Duuriasteikossa on kaksi puolisävelaskelta.

Duurissa on seitsemän säveltä, joiden väliset korkeuserot sävelaskelin ilmaistuina ovat 1–1–½–1–1–1–½. Solmisaatiossa niihin viitataan tavuilla do, re, mi, fa, sol (tai so), la ja si (tai ti).

Duurikolmisoinnussa on pohjasävel, suuri terssi ja kvintti. Sellaisen muodostavat esimerkiksi sävelet c, e ja g. Jokaisessa puhtaasti viritetyssä duurikolmisoinnussa sävelten taajuuksien suhteet ovat 4 : 5 : 6. Duuriasteikossa esiintyy kolme duurikolmisointia, joiden pohjasävelinä ovat asteikon ensimmäinen, neljäs ja viides sävel eli toonika, subdominantti ja dominantti (do, fa ja sol). Näissä esiintyvät kaikki asteikon sävelet. Jos ne kaikki viritetään puhtaasti, saadaan duuriasteikon sävelten taajuuksien suhteiksi ovat 24 : 27 : 30 : 32 : 36 : 40 : 45 : 48, tai supistettuna

 1 : 9/8 (= 1,125) : 5/4 (= 1,25) : 4/3 (≈ 1,333) : 3/2 (= 1,5) : 5/3 (≈ 1,667) : 15/8 (= 1,875) : 2

Jos soitin viritetään niin, että yksi sävellaji soi täysin puhtaasti, poikkeavat kuitenkin muut sävellajit puhtaasta huomattavan paljon. Tämän vuoksi on otettu käyttöön tasaviritysjärjestelmä, jossa puoliaskeleen päässä olevien sävelten taajuuksien suhde on aina 1 : . Silloin jokaisen duuriasteikon sävelten taajuuksien suhteet poikkeavat puhtaista vain hieman ja ovat seuraavat:

 1 :  (≈ 1,1225) :  (≈ 1,2599) :  (≈ 1,3348) :  (≈ 1,4983) :  (≈ 1,6818) :  (≈ 1,8877) : 2. 

 Duurisävellajit 

Nuottikirjoituksessa kirjoitetaan duurissa etumerkintä viivaston alkuun aina luonnollisen duurin mukaisesti. Harmonisessa ja ylöspäisessä melodisessa duurissa esiintyvät, luonnollisesta duurista poikkeavat sävelet osoitetaan välittömästi nuotin eteen sijoitetulla korotus- tai palautusmerkillä, joka on voimassa seuraavaan tahtiviivaan saakka, ellei sitä jo aikaisemmin kumota toisella etumerkillä.

Eri duurisävellajit etumerkintöineen, niissä esiintyvät sävelet ja niiden rinnakkais­sävellajit ovat seuraavat:

 Sävellaji  Etumerkintä  Sävelet  Peruskolmisointu  Rinnakkaismolli Luonnollinen duuri  Harmoninen duuri C-duuri  50px  c d e f g a h c  c d e f g as h c  c e g  a-molli Ristimerkkiset duurisävellajit G-duuri  50px  g a h c d e fis g  g a h c d es fis g  g h d  e-molli D-duuri  50px  d e fis g a h cis d  d e fis g a b cis d  d fis a  h-molli A-duuri  50px  a h cis d e fis gis a  a h cis d e f gis a  a cis e  fis-molli E-duuri  50px  e fis gis a h cis dis e  e fis gis a h c dis e  e gis h  cis-molli H-duuri  50px  h cis dis e fis gis ais h  h cis dis e fis g ais h  h dis fis  gis-molli Fis-duuri  50px  fis gis ais h cis dis eis fis  fis gis ais h cis d eis fis  fis ais cis  dis-molli Cis-duuri  50px  cis dis eis fis gis ais his cis  cis dis eis fis gis a his cis  cis eis gis  ais-molli b-merkkiset duurisävellajit  F-duuri  50px  f g a b c d e f  f g a b c des e f  f a c  d-molli B-duuri  50px  b c d es f g a b  b c d es f ges a b  b d f  g-molli Es-duuri  50px  es f g as b c d es  es f g as b ces d es  es g b  c-molli As-duuri  50px  as b c des es f g as  as b c des es fes g as  as c es  f-molli Des-duuri  50px  des es f ges as b c des  des es f ges as bes c des  des f as  b-molli Ges-duuri  50px  ges as b ces des es f ges  ges as b ces des eses f ges  ges b des  es-molli Ces-duuri  50px  ces des es fes ges as b ces  ces des es fes ges ases b ces  ces es ges  as-molli

Huomautukset

Lähteet

Luokka:Sävelasteikot
Luokka:Musiikkitermit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit