Romanikieli

Romanikieli on indoarjalainen kieli. Kielestä on lukuisia murteita, joita monet eri maissa asuvat romanit puhuvat.

Murteet ja muut muodot
Romanin murteet ovat etäällä toisistaan, kauempana kuin esimerkiksi viro ja suomi, mutta niillä on yhteiset juuret ja siksi yhteisiä piirteitä ja noin neljäsataa yhteistä sanaa.

Euroopassa puhuttujen murteiden luokittelu ryhmiin on vaihdellut. Vuosituhannen vaihteessa kielitieteilijät Ian Hancock ja Yaron Matras jakoivat romanimurteet viiteen isoon ryhmään: balkaninromani ja vlax-romani, keskiset, koillis- sekä luoteismurteet. Näistä eniten puhuttu ja laajimmalle levinnyt on vlax-romani.https://www.britannica.com/topic/Romany-languages Moni näistä murteista on kuolemassa, kuten myös skandoromani, jota puhuu enää  100–150  ihmistä.https://www.academia.edu/22693019/1_Scandoromani_Language_and_Speakers

Suomen romanikieli kuuluu romanikielen pohjoismurteiden kokonaisuudessa luoteismurteiden alaryhmään. Suomen romanikieli jakautuu vielä länsi- ja itämurteeseen.Pulma 2012, s. 272. 

Pararomani tarkoittaa kieltä, jonka äänne-, muoto- ja lauseoppi ovat peräisin jostakin muusta kielestä, mutta sanasto on romanikielestä. Tällainen kieli Suomessa on fennoromani, joka elää Suomen romanikielen rinnalla.Granqvist & Salo, s. 164.

 Historia 
pienoiskuva|Maat, jotka ovat antaneet romanikielelle virallisen vähemmistökielen aseman.
Kieli tukee jossain määrin romanien yhteisöllisyyttä; kieli on saattanut toimia suojana valtaväestön hegemoniaa vastaan. Euroopan romanien historia kertoo valtaväestön ajatelleen, että romanit ovat kehittäneet kielensä vainojen ja kristinuskon vuoksi.

Romanikielen puhumista on pyritty säätelemään ennen Pohjoismaissa esim. koulussa ja muutenkin yleisillä paikoilla, joten sen puhumista muiden seurassa ja yleisillä paikoilla on pyritty välttämään. Suurin osa Pohjoismaiden romanivähemmistöjen romanikielen taito on ollut siitä johtuen häviämässä.

Esimerkiksi Britanniassa ja Ruotsissa romanikieli on kuollut kieli, ja käytössä on vain irrallisia sanoja.Tiainen, Antti: Suomen romanikielen pelastaja. Helsingin Sanomat 14.12.2011, s. C 4.

Romanin kieli on itsenäisenä oppiaineena Prahassa Kaarlen yliopistossa. Jonkin verran sen opetusta on muuallakin.

 Suomessa 

Henry Hedmanin mukaan romanikieltä puhuu Suomessa vähintään tyydyttävästi 60 prosenttia romaneista ja hyvin noin kolmannes. Taito painottuu vanhempaan väestöön niin että alle 50-vuotiaiden romanien romanikielen taito on selvästi heikompi kuin sitä vanhempien.Granqvist & Salo, s. 17

Romanikielen asema on Suomessa turvattu lainsäädännöllä, mutta käytännössä asema ei ole toteutunut. Alle viidennes romanilapsista saa oman kielen opetusta.

Äänneoppi
Romanikielen foneemit:
+  Klusiilit p, t, k, b, d, g, pʰ, tʰ, kʰ Nasaalit m, n Frikatiivit f, v, x, h, s, z, ʃ, joissain murteissa myös ʒ Affrikaatat ts, tʃ, dʒ, tʃʰ Lateraalit  l, j Tremulantit r , joskus myös ř Vokaalit a, e, i, o, u, joskus myös ə

Eri murteiden vokaaleissa esiintyy muiden paikallisten kielten foneemeja.

Sanapaino on tavallisesti viimeisellä tavulla, mutta moni pääte on painoton.

Kielinäyte

Lähteet

 Granqvist, Kimmo – Salo, Mirkka: Romanikieli ja sen tutkimusalat. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2013. 

Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Suomen romanit – finitiko romaseele- 
 Tuukkanen, Pia: Romanikieli on vaarassa kadota. Yleisradio.



*