Heliopolis (Egypti)

Heliopolis (, myös  tai Hēlioupolis; ) eli Iunu (, ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Heliopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.Klaudios Ptolemaios: Geografia 4.5.54; Herodotos: Historiateos 2.3, 2.7, 2.59; Strabon: Geografika 17.805; Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 1.84, 5.57; Arrianos: Exp. Alex. 3.1; Aelianus: De natura animalium 6.58, 12.7; Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Solon 26, Isiksestä ja Osiriksesta 33; Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit 18.8.6; Josephus: Juutalaisten muinaisajat (Antiquitates Judaicae) 13.3, Apionia vastaan (Contra Apionem) 1.26; Cicero: Jumalten luonteesta (Nat. Deor.) 3.21; Plinius vanhempi: Naturalis historia 5.9.11; Tacitus: Rooman synty (Annales) 6.28; Pomponius Mela: De situ orbis 3.8.

Heliopoliin kreikankielinen nimi tarkoittaa ”Helioksen/Auringon kaupunkia”. Egyptinkielisenä nimenä esiintyy jo mainitun lisäksi myös muun muassa Iunu-mehui/Iunu-mehti (Jwnw-mḥwj/Jwnw-mḥty, ”Pohjoinen/Ala-Egyptin Heliopolis”, vastakohtanaan Theba eli ”Etelän Heliopolis”), Iunu-nut-Atum (Jwnw-nwt-Jtm, ”Heliopolis Atumin [kaupunki]”), Iunu-Ra (Jwnw-Rꜥw, ”Heliopolis Ran [kaupunki]”), Per-Ra (Pr-Rꜥ, ”Ran talo”) ja Ineb-hedj-iabet (Jnb-ḥḏ-jꜣbt, ”Itäinen valkoinen muuri”).

 Maantiede 

Heliopolis sijaitsi Niilin itäisimmän eli Pelusiakos-suuhaaran (Pelusionin suuhaaran) itäpuolella pohjoiseen Memfiistä ja noin 8 kilometriä koilliseen nykyisestä Kairosta, lähellä kohtaa, jossa joki haarautuu suuhaaroikseen. Joen länsipuolella kaupungin kohdalla sijaitsivat Kerkasoros ja Letopolis. Kaupungin läheltä kulki itä-länsisuuntainen Faaraoiden kanava, joka yhdisti Niilin Punaiseenmereen. Heliopoliin lähellä joen ja kanavan risteyskohdassa sijaitsi nimellä Babylon tunnettu linnoitus.

 Historia 

Heliopolis oli yksi Egyptin vanhimpia kaupunkeja. Vanhassa testamentissa kaupungista käytetään nimeä On (vanhassa suomennoksessa Oon).,  Toinen semiittinen nimi kaupungille on Beth-Schemisch.

pienoiskuva|vasen|upright=0.69|Thot ja Sesat kirjoittavat kuninkaan nimen Heliopoliin pyhän puun lehdille Ramesseumista löydetyssä reliefissä.
Heliopolis tuhoutui Persian kuninkaan Kambyses II:n hyökkäyksessä vuonna 525 eaa., mutta rakennettiin uudelleen. Ainakin kreikkalais-roomalaisella kaudella kaupungin väestö oli todennäköisesti sekoitus egyptiläisiä ja arabialaisia.Plinius vanhempi: Naturalis historia 6.34. Lisäksi kaupungissa asui huomattava määrä juutalaisia.Josephus: Juutalaisten muinaisajat (Antiquitates Judaicae) 13.3. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Hēliūpolitēs ().

Aleksanteri Suuri pysähtyi kaupungissa matkallaan Pelusionista Memfiiseen.Arrianos: Anabasis 3.1; Macrobius: Saturnalia 1.23. Strabon vieraili kaupungissa prefekti Aelius Galluksen aikana vuonna 24 eaa., ja tuolloin se oli jälleen paljolti raunioina.

Heliopolis oli merkittävä egyptiläisen oppineisuuden keskus, ja sen oppineiden tietämys siirtyi osittain kreikkalaisille. Muun muassa Solonin, Thaleen ja Platonin sanotaan vierailleen sen kouluissa. Strabonille esiteltiin kaupungissa rakennusta, jossa viimeksi mainittu oli opiskellut. Manetho keräsi Ptolemaios II:n aikana Heliopoliin arkistoista tiedot muinaisen Egyptin kuninkaita käsitelleeseen historiateokseensa.

Kaupungin pääkultti oli sen nimen mukaisesti omistettu auringolle, egyptiläisittäin Ra-jumalalle ja kreikkalaisittain Heliokselle. Siihen liittyi läheisesti myytti feenikslinnusta. Kaupungissa palvottiin myös Mnevis-härkää (Mer-wer tai Nem-wer), joka oli Apis-härän kilpaiija näissä osissa Egyptiä.

Myös Libanonin Baalbek on muinaiselta nimeltään Heliopolis. Sen sanotaan olleen Egyptin Heliopoliin eräänlainen pappissiirtokunta.

 Rakennukset ja löydökset 

Ran temppeli

Heliopoliissa oli auringonjumala Ralle pyhitetty temppeli, joka hävisi uuden valtakunnan aikaan koossa ainoastaan Theban Amonin temppelille. Temppeli oli merkittävimmillään 5. dynastian aikaan 2465–2323 eaa., kun Ran kultti oli valtakunnan merkittävin.

Obeliskit

Temppelin lisäksi Heliopolis tunnettiin erityisesti lukuisista obeliskeistaan. Ne olivat Ran symboleita ja samalla symboloivat faaraon valtaa ja hänen suhdettaan jumaliin.

pienoiskuva|upright|Heliopoliin ainoa pystyssä oleva obeliski.
Obeliskeista vain yksi, faarao Sesostris I:n vuonna 1942 eaa. pystyttämä, on säilynyt kaupungissa. Se on vanhin edelleen alkuperäisellä paikallaan pystyssä oleva obeliski. Sen korkeus on 20,4 metriä ja paino 120 tonnia.

Seitsemän obeliskia on viety muualle maailman suurkaupunkeihin:

 Kleopatran neulat: Kaksi Thutmosis III:n pystyttämää obeliskia, joista toinen on Lontoossa ja toinen New Yorkissa. Lontoon Kleopatran neula sijaitsee Thames-joen varrella. Se siirrettiin Heliopoliista Aleksandriaan 1. vuosisadalla eaa. ja sieltä Lontooseen vuonna 1878. Toinen eli New Yorkin Kleopatran neula lahjoitettiin Yhdysvaltoihin kiitoksena avusta Suezin kanavan rakentamisessa. Se on ollut vuodesta 1881 Central Parkissa lähellä Metropolitan Museum of Artia.
 Flaminion obeliski: Seti I:n aloittama ja Ramses II:n loppuunsaattama obeliski, joka on Roomassa Piazza del Popolo -aukiolla. Sen toi kaupunkiin keisari Augustus vuonna 10 eaa.
 Macuteon obeliski: Ramses II:n Ran temppelin eteen pystyttämä obeliski, joka on Roomassa Pantheonin edessä.
 Dogalin obeliski: Ramses II:n pystyttämä obeliski, joka on Roomassa lähellä Rooman päärautatieasemaa.
 Montecitorion obeliski: Psametik II:n pystyttämä obeliski, joka on Roomassa Piazza di Monte Citorio (Montecitorio) -aukiolla. Sen toi kaupunkiin keisari Augustus vuonna 31 eaa.
 Bobolin obeliski: Obeliski, joka on Firenzessä Palazzo Pittin museon takana. Se oli alun perin Roomassa. Se siirrettiin Firenzeen vuonna 1790.

Muut rakennukset ja löydökset

Kaupungin paikalta on löydetty myös muiden rakennusten sekä muun muassa sfinksien jäänteitä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Muinaisen Egyptin kaupungit