Hypoteesi

Hypoteesi ( ’olettamus; neuvo; puheenaihe’) on ehdotettu selitys ilmiölle. Jotta hypoteesi voisi olla tieteellinen hypoteesi, tieteellinen menetelmä vaatii, että sitä tulisi voida testata kokeellisesti. Tieteilijät yleensä perustavat hypoteesinsa aikaisemmin tehtyihin havaintoihin, joita ei voida selittää olemassa olevilla tieteellisillä teorioilla tyydyttävästi. Vaikka sanoja ”hypoteesi” ja ”teoria” käytetään usein synonyymeinä, tieteellinen hypoteesi ei ole sama asia kuin tieteellinen teoria. Työhypoteesi on alustavasti hyväksytty hypoteesi, joka on ehdotettu tutkimusta varten.

Termillä hypoteesi on eri merkitys muodollisessa logiikassa, jossa sitä käytetään proposition edeltäjänä. Propositiossa ”Jos P, sitten Q”, P kuvaa hypoteesia (tai edeltäjää) ja Q:ta voi kutsua seuraukseksi. P on olettamus (mahdollisesti kontrafaktuaalisessa) Mitä jos -kysymyksessä.

Adjektiivi hypoteettinen – tarkoittaen joko ”hypoteesin luonteen omaava” tai, että asian olemassaolon oletetaan olevan hypoteesin välitön seuraus – voi viitata mihin tahansa edellä mainittuihin ”hypoteesi”-termin merkityksiin.

 Tieteellinen hypoteesi

pienois|Planeettojen liikkeitä eksentrisillä ja episyklisillä kiertoradoilla Andreas Cellariuksen hypoteesin mukaisesti.
Jotkut ihmiset viittaavat ongelman ratkaisun kokeiluversioon termillä ”hypoteesi” (tai ”valistunut arvaus”)”When it is not clear under which law of nature an effect or class of effect belongs, we try to fill this gap by means of a guess. Such guesses have been given the name conjectures or hypotheses.”, Hans Christian Ørsted (1811) ”First Introduction to General Physics” ¶18. Selected Scientific Works of Hans Christian Ørsted, , s. 297.”In general we look for a new law by the following process. First we guess it. ...”, — Richard Feynman (1965) The Character of Physical Law, s. 156. koska se tarjoaa mahdollisen ratkaisun, joka perustuu olemassa olevaan näyttöön. Jotkut tieteilijät kuitenkin torjuvat ”valistunut arvaus” -käsitteen virheellisenä."Just a Theory": 7 Misused Science Words.  Kokeilijat voivat testata ja hylätä useita hypoteeseja ennen kuin ongelma ratkeaa.

Theodore Schickin ja Lewis Vaugh’n mukaan hypoteesin koetteluun tarvitaan:

 koeteltavuutta (vertaa falsifiointiin)
 säästeliäisyyttä (katso Occamin partaveitsi)
 laajuutta – hypoteesin näennäistä soveltuvuutta saman ilmiön eri tapauksiin
 hedelmällisyyttä – ajatusta, että samaa hypoteesia voisi käyttää selittämään muitakin ilmiöitä tulevaisuudessa
 konservatismia – hypoteesin sopivuutta olemassa oleviin tieto-järjestelmiin

 Työhypoteesi 

Työhypoteesi on hypoteesi, joka on alustavasti hyväksytty tulevan tutkimuksen perustaksiOxford Dictionary of Sports Science & Medicine. Eprint.  toivossa, että voitaisiin saavuttaa puolustettavissa oleva teoria (vaikka hypoteesi lopulta epäonnistuisi).Katso ”hypothesis”, Century Dictionary Supplement, v. 1, 1909, New York: The Century Company. Reprinted, vsk. 11, s. 616 (Internet Archivessa) Century Dictionary and Cyclopedia, 1911. Lainaus: ”hypothesis [...]—Working hypothesis, a hypothesis suggested or supported in some measure by features of observed facts, from which consequences may be deduced which can be tested by experiment and special observations, and which it is proposed to subject to an extended course of such investigation, with the hope that, even should the hypothesis thus be overthrown, such research may lead to a tenable theory.”  Kaikkien muiden hypoteesien tavoin, työhypoteesi on odotuksista koostuva väite, joka voi olla sidottuna empiirisen tutkimuksen eksploratiiviseen tarkoitukseen. Työhypoteeseja käytetään usein käsitteellisinä kehyksinä laadullisessa tutkimuksessa.

 Katso myös 
 Ad hoc
 Ajatuskoe
 Hypoteettis-deduktiivinen tieteenkäsitys
 Nollahypoteesi
 Serendipisyys
 Tapaustutkimus
 Tiedonsosiologia
 Tilastollisen hypoteesin testaus

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Selin, Risto: Hypoteesi. Hakusana teoksessa 

Luokka:Tieteellinen menetelmä
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit