Luettelo Suomen uusgoottilaisista kirkoista

pienoiskuva|Heinäveden kirkko.
pienoiskuva|Mikkelin tuomiokirkko.
Tämä on luettelo Suomen uusgoottilaisista kirkoista.

Vanhempia kirkkoja, jotka on myöhemmin uudistettu uusgoottilaisiksi
 Piippolan kirkko alkujaan 1769, nykyinen ulkoasu 1888
 Ruotsinpyhtään kirkko Loviisassa, puusta, alkujaan rakennettu 1770, nykyinen ulkoasu 1898
 Ylivieskan kirkko, puusta, alkujaan rakennettu 1786, uusgoottilaiseksi 1892, tuhoutui tulipalossa 2016
 Askolan kirkko puusta 1799, Mats Åkergren, nykyinen ulkoasu 1800-luvulta
 Haapajärven kirkko puusta, alkujaan 1802, Matti Pietilä, nykyinen ulkoasu 1880, Frans Wilhelm Lüchow
 Reisjärven kirkko puusta alun perin 1820 Anton Wilhelm Arppe, nykyinen ulkoasu 1900

Intendentinkonttorissa suunniteltuja
Ernst Lohrmannin intendenttikauden ajan (1841–65) suomalaisessa kirkkoarkkitehtuurissa pyörökaarityylillä on keskeinen asema, ja monet uusgoottilaisiksi nimitetyistä kirkoista ovat paremminkin sen edustajia.Lukkarinen, s. 359–361.
 Laukaan kirkko puusta 1834, Carl Ludvig Engel
 Pälkäneen kirkko, 1836–1839, Carl Ludvig Engel
 Kerimäen kirkko puusta 1847, Anders Fredrik Granstedt
 Ylistaron kirkko rapatusta tiilestä 1851, Ernst Lohrmann
 Hattulan uusi kirkko 1852–1857, Ernst Lohrmann
 Tyrvään uusi kirkko, 1855, Pehr Johan Gylich
 Someron kirkko 1856, Georg Theodor von Chiewitz
 Liperin kirkko tiilestä 1858, Georg Theodor von Chiewitz
 Pyhän Henrikin katedraali tiilestä 1858–1860, Ernst Bernhard Lohrmann
 Kiikalan kirkko 1859
 Tervolan iso kirkko, puusta  1861–1864, Ludvig Isak Lindqvist
 Vaasan kirkko 1862, C. A. Setterberg
 Jämijärven kirkko 1863, Georg Theodor von Chiewitz
 Karjalan kirkko (Mynämäellä) 1863, Georg Theodor von Chiewitz
 Savonrannan kirkko 1863, August Boman
 Uudenkaupungin uusi kirkko 1863, Georg Theodor von Chiewitz
 Keski-Porin kirkko tiilestä 1863, Georg Theodor von Chiewitz avustajana C. J. von Heideken
 Teuvan kirkko, 1863 (tuhoutui 1950)
 Juvan kirkko 1856-1863, Ernst Lohrmann ja Carl Edelfelt
 Saksalainen kirkko Helsingissä tiilestä 1864, Harald Bosse ja C. J. von Heideken
 Suonenjoen kirkko 1865, Ferdinand Öhman
 Loviisan kirkko 1865, Georg Theodor von Chiewitz
 Liljendalin kirkko 1866, August Boman ja Theodor Decker
 Suomenniemen kirkko 1866, Axel Hampus Dalström
 Jäppilän kirkko 1872 puusta, Ferdinand Öhman
 Kuivaniemen kirkko 1874, Ernst Lohrmann
 Isonkyrön kirkko 1877, Georg Theodor von Chiewitz
 Kuusjärven kirkko 1878, Ferdinand Öhman
 Humppilan kirkko 1854, paloi 1917, Uusi kirkko, 1920–1921, Josef Stenbäck
 Joensuun kirkko 1864, purettiin 1904

Kukoistuskausi 1870-luvulta 1890-luvulle
pienoiskuva|Kemin kirkko.
pienoiskuva|Kristuskyrkan, Helsingissä.

 Reposaaren kirkko 1875 Porissa, puusta
 Savonlinnan tuomiokirkko 1874–1878, alun perin Carl Albert Edelfelt, muokannut A. H. Dalström
 Jaalan kirkko 1878 August Boman
 Pielaveden kirkko 1878, Karl Öhman
 Sippolan kirkko tiilestä 1879, C. J. von Heideken
 Kauvatsan kirkko 1879, C. J. von Heideken
 Finlaysonin kirkko Tampereella, 1879
 Messukylän kirkko, 1879, Theodor Höijer
 Kalajoen kirkko, tiilestä 1879, Frans Wilhelm Lüchow
 Jyväskylän kaupunginkirkko L. I. Lindqvist, 1870–1880-luvun vaihde
 Toivakan kirkko puusta 1879-1882 Ludvig Isak Lindqvist
 Asikkalan kirkko 1880, Georg Wilenius
 Lapinlahden kirkko 1880, Frans Sjöström
 Aleksanterin kirkko 1880–1881, Theodor Decker
 Kontiolahden kirkko 1881, Georg Wilenius
 Miehikkälän kirkko tiilestä 1881, Ludvig Isak Lindqvist. Vaikutteita 1800-luvun eri tyylisuunnista.
 Sipoon uusi kirkko 1885, Theodor Decker
 Kiteen kirkko 1886, Frans Sjöström
 Johanneksenkirkko Helsingissä 1889, Adolf Melander
 Siikaisten kirkko puusta, 1889, Karl Viktor Reinius
 Tyrvään kappelihautausmaan vanha kappeli tiilestä, 1890, Otto Stenbäck
 Lahden vanha kirkko puusta 1890, purettu 1977
 Heinäveden kirkko puusta 1891, Josef Stenbäck
 Oulunsalon kirkko puusta 1891, Julius Basilier
 Hangon kirkko 1892 Jac. Ahrenberg
 Hankasalmen kirkko puusta 1892, Josef Stenbäck
 Keuruun uusi kirkko 1892, Theodor Granstedt
 Peräseinäjoen kirkko puusta 1892, Ivar Aminoff
 Luhangan kirkko puusta 1893, Josef Stenbäck
 Nurmeksen kirkko tiiltä 1893–1896, W. A. Mieritz ja J. Westerlund
 Kajaanin kirkko puusta 1896, Jac. Ahrenberg
 Mikkelin tuomiokirkko tiilestä 1897, Josef Stenbäck
 Kotkan kirkko tiilestä 1898, Josef Stenbäck
 Euran kirkko tiilestä 1898, Josef Stenbäck – sekoitus kansallisromantiikkaa ja uusgotiikkaa
 Merikarvian kirkko puusta 1899

1900-luku

 Valtimon kirkko Nurmeksessa puusta 1901, A. E. Ollilainen
 Tuupovaaran kirkko Joensuussa puusta 1902
 Joensuun kirkko tiilestä 1903, Josef Stenbäck – myös jugendvaikutteita
 Kemin kirkko rapatusta tiilestä 1903, Josef Stenbäck – myös kansallisromanttisia vaikutteita
 Rantasalmen kirkko tiilestä 1904, Josef Stenbäck, korjattu tulipalon jälkeen 1989, Carl-Johan Slotte – nykyisin edustaa osittain modernismia
 Mikaelinkirkko Turussa tiilestä 1905, Lars Sonck – sekoitus uusgotiikkaa ja jugendia
 Kälviän kirkko Kokkolassa puusta 1905, Odert W. Renell
 Pulkkilan kirkko puusta 1909, Josef Stenbäck
 Siuron kirkko Nokialla puusta 1910, Heikki Tiitola
 Koskenpään kirkko Jämsässä puusta 1896–1911, Erkki Allenius
 Viekijärven kirkko Lieksassa puusta 1911, A. E. Ollilainen
 Forssan kirkko tiilestä 1917, Josef Stenbäck – myös kansallisromanttisia vaikutteita
 Kauhavan kirkko tiilestä 1925, Josef Stenbäck – myös kansallisromanttisia vaikutteita
 Tabor-kirkko Inkoossa tiilestä 1925
 Kristuskyrkan 1928 Helsingissä, Atte V. Willberg – uusgoottilaisesti vaikuttunutta 1920-luvun klassismia
 Sundomin kirkko Vaasassa puusta 1929, Oskar Berg – 1920-luvun klassismia pelkistetyin uusgoottilaisin vaikuttein

Jatkosodan jälkeen luovutetuilla alueilla sijainneet kirkot
 Sortavalan luterilainen kirkko puusta, alkujaan rakennettu 1801 uusgoottilainen ulkoasu 1894
 Korpiselän luterilainen kirkko puusta, 1890
 Viipurin tuomiokirkko tiilestä 1893, Eduard Dippell
 Lumivaaran kirkko tiilestä 1935, Ilmari Launis

 Lähteet 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Suomalainen arkkitehtuuri
Uusgoottilaiset