Kolyma

Kolyma () on suuri Pohjoiseen jäämereen laskeva joki Koillis-Siperiassa. Se virtaa mutkitellen etelästä pohjoissuuntaan. Se saa alkunsa Magadanin alueelta Kolyman ylängöltä ja Tšerskivuoristosta, koukkaa länteen Sahan tasavallan eli Jakutian puolelle ja laskee sen alueella Itä-Siperian mereen.

Kolyma valuma-alue on noin 647 000 neliökilometriä ja pituus noin 2 129 kilometriä. Yläjuoksulla joen rannat ovat jyrkkiä ja jokilaakso on kapea. Yläjuoksulla on myös runsaasti koskia. Alempana joen laakso laajenee ja sen uoma alkaa mutkittelemaan.

Kolyma on jäässä suurimman osan vuotta. Jäätön se on tavallisesti kesäkuusta syys-lokakuuhun. Keväällä joen eteläiset yläjuoksut alkavat sulaa ensimmäisenä mikä aiheuttaa alajuoksulla tulvia kun sinne muodostuu jääpatoja. Yli puolet joen kokonaisvirtaamasta tulee keväällä ja alkukesästä. Kasvillisuus Kolyman valuma-alueella on kitukasvuista taigaa tai metsätundraa ja tundraa.

Ihmisiä asuu alueella vähän. Enemmistö ihmisistä on jakuteja tai eveenejä. Stalinin aikana vuosina 1932–1954 Kolyma -joen yläjuoksulla olevilla gulagin työleireillä kuoli yli miljoona ihmistä. Joen yläjuoksulla on kultaa, jota sieltä kaivettiin työleirien aikana. Alueella on vieläkin kultakaivoksia.

Joen padonnut Kolyman vesivoimalaitos otettiin käyttöön vuonna 1982. Sen viiden turbiinin nykyteho on 900 megawattia, ja se vastaa suurimmasta osasta Magadanin alueen sähköntarvetta. Toinen voimalaitos ja tekojärvi on rakenteilla.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 




*
Luokka:Sahan tasavallan joet
Luokka:Magadanin alueen joet
Luokka:Tšukotkan joet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit