Keitto

Keitto (myös soppa) on lusikalla syötävää ruokaa, joka on tehty keittämällä raaka-aineita kuten liha, vihannekset tai herneet  keittoliemessä tai vedessä. Osa raaka-aineen mausta siirtyy liemeen, joka syödään osana keittoa. Keittoliemi voidaan suurustaa paksummaksi, tai raaka-aineet voidaan soseuttaa (esimerkiksi purjoperunasosekeitto) täyteläisemmän rakenteen aikaansaamiseksi.

Keskieurooppalaisessa perinteessä keitto on tyypillinen kylmän vuodenajan alkuruoka. Etelässä on myös kylmiä keittoja, kuten espanjalainen gazpacho ja ranskalainen vichyssoise. 

Pääruokana tarjottavat keitot ovat ennen kaikkea pohjoiseurooppalainen ja aasialainen ilmiö. Yleisiä pohjoiseurooppalaisia pääruokana tarjottavia keittoja ovat muun muassa lohikeitto ja hernekeitto. Aasiassa syödään pääruokana monia erilaisia nuudelikeittoja, kuten vietnamilainen phở-keitto ja malesialainen laksa-keitto.

Jälkiruokakeitot (mehukeitto, mustikkakeitto, sekahedelmäsoppa) lähestyvät kiisseliä mutta ovat usein löysempiä, ja ne tarjotaan usein esimerkiksi puuron lisukkeina.

Keitosta on käytetty myös nimitystä velli joillakin murrealueilla, erityisesti pohjalaismurteissa. Muissa kuin Varsinais-Suomen, Satakunnan tai Hämeen murteissa ”rokka” on laajalti käytetty nimitys keitolle. Rokka on usein valmistettu herneistä tai pavuista.

 Historia 
1700- ja 1800-luvuilla yleensä jauhoilla tai suurimoilla suurustetut liha- ja kalakeitot olivat talonpikien arkiruokaa erityisesti Suomen läntisessä ruokakulttuurissa. Vuonna 1859 Tampereelle puuvillatehtaiden läheisyyteen perustettiin ensimmäinen työpaikkaruokala, keitto oli sen tärkein tarjottava.

 Tunnettuja keittoja 
 avgolemono
 bisque
 borssi
 fasolada
 gazpacho
 gulassikeitto
 gumbo
 kanakeitto
 linssikeitto
 magiritsa
 minestronekeitto
 patsas
 phở
 pääskysenpesäkeitto
 seljanka
 tom yum
 vichyssoise

 Lähteet 




 Viitteet 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit