Pyhäjärvi (Karjalan tasavalta)

thumb
Pyhäjärvi (karjalaksi ja lyydiksi Pyhärv, ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama  Prääsän kansallisessa piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. 
Pyhäjärvi oli myös historiallinen Aunuksen Karjalan kunta Venäjän keisarikunnan aikaan.

Pyhäjärven kylä
Pyhäjärven kylä sijaitsee Pyhäjärvi-nimisen järven länsirannalla Petroskoista Aunukseen johtavan maantien varrella 80 kilometriä Aunuksesta pohjoiseen ja 65 kilometriä Petroskoista lounaaseen. Pyhäjärven kylässä on noin 1 030 asukasta. Kylässä on muutama kauppaliike.

Pyhäjärven nimi johtuu järven nimestä, joka puolestaan perustuu tarinan mukaan siihen, että Pietari Suuri oli alueen halki matkatessaan sairastunut silmätulehdukseen, joka oli parantunut huuhtomalla silmää kyseisen järven vedellä.

Pyhäjärven maalaiskunta
Pyhäjärven maalaiskunta (ennen kylähallintoalue) sijaitsee Prääsän piirin kaakkoisosassa Äänisenrannan piirin, Aunuksen piirin ja Leningradin alueen vastaisella rajalla Pyhäjärven ympärillä. Kunta rajoittuu pohjoisessa Prääsän kaupunkikuntaan ja luoteessa Nuosjärven maalaiskuntaan. Kunnan nykyiset asutuskeskukset ovat  Pyhäjärven kylä (hallinnollinen keskus), Ylä-Važinan taajama (Verhnije Važiny, Ylä-Vaaseni), Ližman kylä sekä Važinan laituri.Kuntamuodostelma - Prääsän kuntapiiri Karjalan tasavallan valtiovaltaelinten virallinen palvelin  

Pyhäjärven historiallinen kunta
Historiallinen Venäjän kesarikunnan Aunuksen kuvernementin Pyhäjärven kunta () käsitti ennen vuotta 1917 yhteensä 39 kylää, joissa oli noin 3 500 asukasta, joista lyydiläisiä oli 19 kylässä yhteensä 2 282. Vuonna 1902 oli Pyhäjärven kunnassa 3 682 asukasta. Pyhäjärven kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja vuodesta 1930 lähtien sen alue tuli kuulumaan Prääsän piiriin. Pyhäjärven alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämä 1941-1944.

Lähteet

Luokka:Prääsän kansallisen piirin kunnat
Luokka:Itä-Karjalan entiset kunnat
Luokka:Prääsän piirin asutut paikat