Ruoholahden metroasema

Ruoholahden metroasema () on Helsingin metron maanalainen asema, joka palvelee pääasiassa Länsisataman kaupunginosaan kuuluvaa Ruoholahden osa-aluetta. Asema avattiin elokuussa 1993, ja se oli yli 24 vuoden ajan metrolinjan läntinen päätepiste, kunnes Länsimetro-jatkeen ensimmäinen osa avautui marraskuussa 2017. Ruoholahti on Helsingin puolen läntisin mantereella sijaitseva metroasema. 

Aseman ovat suunnitelleet arkkitehdit Jaakko Kontio ja Seppo Kilpiä. Laituritasanteen sinisävyinen kallionväritys poikkeaa useimmista muista maanalaisista asemista. Samanlainen väritys on myös Helsingin yliopiston metroasemalla. Ruiskubetonoituja kalliopintoja korostavat valot ja lasiset suojaseinät.Liukkonen 2002, s. 190 Asemaa koristaa myös Juhana Blomstedtin keraamisista laatoista suunnittelema Ruoholahden tilateos, joka alkaa ylätasanteelta ja jatkuu aina laituritasolle.Liukkonen 2002, s. 51Helsingin kaupungin taidemuseo  

Ruoholahden asemalla on yksi sisäänkäynti, joka sijaitsee Itämerenkadun ja Itämerenkujan kulmassa. 2020-luvulla on suunniteltu toista sisäänkäyntiä Länsilinkin tienoille Baanan eteläpäähän. Aseman kolmet liukuportaat ovat 67 metriä pitkät, ja ne olivat valmistuessaan Suomen pisimmät yhdessä Kampin aseman kanssa. Sittemmin Suomen pisimmät liukuportaat on rakennettu Finnoon metroasemalle. Metroasema ja liukuporraskuilu voidaan tarvittaessa sulkea teräsovilla ja muuttaa 3 500 ihmisen väestönsuojaksi.

Vuonna 2025 Ruoholahden metroasemaa käytti arkipäivisin keskimäärin 19 300 matkustajaa. Ruoholahden asema on 26 metrin syvyydessä, sen kerrosala on noin 10 400 m² ja tilavuus noin 52 000 m³. Siitä on 1,169 kilometriä matkaa itään Kamppiin ja 2,176 kilometriä länteen Lauttasaareen.

 Historia 
Ruoholahden asema oli metron ensimmäinen, joka sijoittui vasta rakennettavalle alueelle. Ruoholahden teollisuus- ja satamarakennukset olivat muuttumassa asuin- ja toimistoalueeksi, vaikkakin lama vaikeutti niiden käyttöönottoa. Ruoholahden aseman rakentaminen kuvasi sitä, miten nopeasti helsinkiläisten suhtautuminen metroon oli muuttunut. Rakennustöiden alkaessa vuonna 1987 kunnallispoliitikot halki puoluerajojen kannattivat metroa, ja olivat valmiita suosittelemaan sitä Espoon kaupungille.

Metroaseman louhintatyöt kestivät 4,5 vuotta. Rakennustöistä vastasivat YIT, Yhtyneet maanrakentajat ja Lemminkäinen. Louhe siirrettiin täyttömaaksi Ruoholahteen.

Aseman lippuhallin betonirunko oli harjakorkeudessa kesällä 1991, jonka jälkeen alkoi sisustaminen. Lopulta Ruoholahden aseman ja metroradan rakentaminen maksoi 216 miljoonaa markkaa, mikä alitti alkujaan suunnitellun budjetin 16 prosentilla. Poliitikkojen lisäksi lehdistökin osoitti lähes yksimielisesti tukensa metron jatkeelle. Alueuutiset kehui vuolaasti toukokuussa 1993 tulevan aseman arkkitehtoonista ilmettä metron ”kiistatta kauneimmaksi ja onnistuneimmaksi”. Kehua saivat avara ja korkea laiturihalli, värisävyjen kontrasti, ”sadunsiniseksi maalattu katto luolamaisine muotoineen” ja ”tyylikäs ja raikas yleisilme”.

Aseman avajaiset pidettiin 16. elokuuta 1993. Avajaisissa HKL:n toimitusjohtaja Martti Lund totesi Ruoholahden olevan väliasema, ”josta metron tulisi jatkua Tapiolaan”. Espooseen johtava Länsimetro-jatke avautui vasta 24 vuotta myöhemmin.

Aseman neuvostoliittolaisvalmisteiset liukuportaat remontoitiin vuonna 2012. Remontista vastasi Kone, joka samalla paransi niiden turvallisuutta nykymääräyksiä vastaaviksi. HKL kehotti remontin ajan Espoon linja-autojen vaihtomatkustajia käyttämään Kampin asemaa. Vuonna 2019 sijoitusrahasto Trevian osti kiinteistön, jossa sijaitsee aseman sisäänkäynti.

 Kuvia 

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Helsingin metroasemat
Luokka:Ruoholahti