Reino Paasilinna

Reino Kalervo Paasilinna (5. joulukuuta 1939 Petsamo – 21. heinäkuuta 2022 Helsinkihttps://www.hs.fi/muistot/art-2000008964792.html) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja. Paasilinna oli Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsen, ja hän toimi muun muassa kansanedustajana, Yleisradion pääjohtajana sekä Euroopan parlamentin jäsenenä.

 Elämä 

Paasilinnat joutuivat sotien seurauksena evakkoon Tervolaan Kemijokilaaksoon, jossa Reino Paasilinna ei jatkanut opintojaan kansakoulun jälkeen vaan oli jo pienestä pitäen erilaisissa töissä. Hän kuitenkin päätyi 1961 pelkästä kansakoulupohjastaan huolimatta televisiotoimittajaksi, ensin Tesvisioon ja sitten 1964 Yleisradioon. Hän tuli tunnetuksi provosoivista ja kohua herättäneistä ohjelmistaan erilaisista yhteiskunnallisista ongelmista, kuten vakuutusyhtiöiden toiminnasta ja liikenneturvallisuudesta. Ylessä Paasilinna työskenteli vuosikymmenen ja eteni toimituspäälliköksi, mutta siirtyi 1974 ulkoasiainministeriön palvelukseen. Hieman aiemmin hän oli valmistunut yhteiskuntatieteen maisteriksi. 

Ulkoministeriössä Paasilinna toimi lehdistöneuvoksena niin Moskovassa kuin Washingtonissa, kunnes tuli valituksi SDP:n kansanedustajaksi Helsingin vaalipiiristä vuoden 1983 vaaleissa. Kansanedustaja-aikansa hän oli myös Yleisradion hallintoneuvoston jäsen. Hän luopui eduskunnasta kesken kauden 1989, kun hänet nimitettiin Yleisradion pääjohtajaksi. Siinä tehtävässä hän veti muun muassa vuoden 1993 tv-kanavauudistusta, kunnes organisaatiouudistuksessa 1994 Ylen johtoon tuli toimitusjohtajan nimikkeellä Arne Wessberg.Vuosisadan kanavauudistus. Yle Elävä arkisto 8.09.2006. Viitattu 11.12.2016. Paasilinna toimi pääjohtajakaudellaan 1990–1994 Euroopan yleisradiounionissa.

Pääjohtajakautensa jälkeen Paasilinna palasi eduskuntaan vuoden 1995 vaaleissa ja väitteli samana vuonna yhteiskuntatieteiden tohtoriksi.

 Euroopan parlamentin jäsen 

Kun Suomi järjesti 1996 välikauden europarlamenttivaalit, Paasilinna asettui ehdolle ja hänet valittiin Euroopan parlamenttiin. Hänet valittiin uudelleen vuosien 1999 ja 2004 vaaleissa, joista jälkimmäisissä hän sai kuudenneksi eniten ääniä Suomessa, yli 64 000. Kansainvälisen asiantuntemuksensa ansiosta Paasilinna sai vastuuta useissa Euroopan unionin ulkopolitiikkaan vaikuttavissa tehtävissä. Vaalikaudella 2004–2009 hän oli Euroopan sosialidemokraattisen puolueen (ESP) koordinaattori teollisuus, tutkimus ja energia -valiokunnassa (ITRE) sekä varajäsenenä kulttuuri ja koulutus -valiokunnassa (CULT). Erittäin merkittävä oli myös EU:n Venäjä-valtuuskunta, jonka varapuheenjohtajat olivat molemmat suomalaisia: Paasilinnan lisäksi Esko Seppänen. 

ESP:n parlamenttiryhmässä Paasilinna vaikutti koko edustaja-aikansa tavallisena rivijäsenenä. Eurokansanedustajatehtäviensä lisäksi Reino Paasilinna toimi pitkän ja arvostetun journalistitaustansa ansiosta myös Euroopan journalismin keskuksen (EJC) johtokunnassa.

 Yksityiselämä 
Reino Paasilinna kuului tunnettuun veljessarjaan. Hänen veljiään olivat Erno Paasilinna, Arto Paasilinna ja Mauri Paasilinna. Perhe oli kotoisin Petsamosta. Reino Paasilinna syntyi evakkomatkalla Pohjoisella jäämerellä, Aunus-laivalla Petsamosta Norjaan, jonne äiti ja kolme muuta lasta pakenivat vajaa viikko aiemmin syttynyttä talvisotaa.

Paasilinna oli naimisissa Anja Aulikki Arstila-Paasilinnan kanssa. Heillä oli kolme lasta Miira (s. 1972), Petra (s. 1975) ja Silja (s. 1976). Sotilasarvoltaan Paasilinna oli ylikersantti.

 Kirjallinen tuotanto 











 Lähteet 

Kirjallisuutta


 Aiheesta muualla  
 Reino Paasilinnan tv-dokumentteja  YLEn Elävässä arkistossa.


Reino Paasilinnan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen europarlamentaarikot
Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Helsingin vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset televisiotoimittajat
Luokka:Ylen pääjohtajat
Luokka:Jussi-palkinnon saajat
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1939 syntyneet
Luokka:Vuonna 2022 kuolleet