Vihviläkasvit

Vihviläkasvit (Juncaceae) on Poales-lahkoon kuuluva yksisirkkaisheimo.

Vihviläkasvit ovat tavallisesti karvattomia ja mättäitä muodostavia ruohoja, joiden varret ovat liereät. Lehdet ovat usein yksipintaisia ja liereitä. Niiden lehtitupet ovat avonaisia ja joskus kielekkeellisiä ja korvakkeellisia. Kukat ovat harvoin kaksilukuisia, yleensä yksisirkkaisille tyypilliseen tapaan kolmilukuisia. Kukkalehdet sijaitsevat viidessä kiehkurassa ja kehälehdet ovat nahkeat. Sikiäimessä on kutakin emilehteä kohden yksi pohjaistukallinen tai monta keski-istukallista siemenaihetta. Vartaloita on tavallisesti yksi, mutta se on haaroittunut.

Vihviläkasveja kasvaa kaikkialla maapallolla, erityisesti kuitenkin Andeilla, joiden alueelta on tavattu kolme endeemistä eli kotoperäistä sukua.  Royal Botanical Gardens, Kew Eteläisestä Etelä-Amerikasta ja Uudesta-Seelannista on löytynyt kaksi kotoperäistä sukua. Yhteensä sukuja on kahdeksan ja niissä noin 400 lajia.

 Suvut 
Vihviläkasveihin luokitellaan kahdeksan sukua:
 Distichia
 Juncus – vihvilät eli aitovihvilät
 Luzula – piipot (syn. piipposet Ebingeria)
 Marsippospermum
 Oreojuncus – vuorivihvilät
 Oxychloe
 Patosia
 Rostkovia

Suomeksi nimetty laji vaskipiipponen (Luzula elegans, syn. Ebingeria elegans piipposten (Ebingeria) suvussa) kuuluu päivitetyn sukujaon mukaan yhdistää piippoihin.

 Käyttö 
Vihviläkasveista voidaan valmistaa kynttilöitä eli niin sanottuja "vihvilävaloja" kastamalla vihviläkasvin lehtituppi rasvaan. Kynttilän palamisnopeutta ja kirkkautta voi vaihdella säätämällä sen kulmaa.

 Suomen vihviläkasvit 
Vihviläkasvit kuuluvat myös Suomen kasvistoon, jossa niitä edustaa kaksi sukua ja 30 lajia.
 Juncus, vihvilät
 J. filiformis, jouhivihvilä
 J. arcticus, ruijanvihvilä
 J. balticus, merivihvilä
 J. inflexus, sinivihvilä
 J. effusus, röyhyvihvilä
 J. conglomeratus, keräpäävihvilä
 J. trifidus, tunturivihvilä
 J. squarrosus, harjasvihvilä
 J. compressus, tannervihvilä
 J. gerardii, suolavihvilä
 J. tenuis, nurmivihvilä
 J. bufonius, konnanvihvilä
 J. ranarius, sammakonvihvilä
 J. ensifolius, miekkavihvilä
 J. bulbosus, rentovihvilä
 J. alpinoarticulatus, rantavihvilä
 J. articulatus, solmuvihvilä
 J. biglumis, kaksikkovihvilä
 J. triglumis, kolmikkovihvilä
 J. stygius, rimpivihvilä
 Luzula, piipot
 L. campestris, ketopiippo
 L. multiflora, nurmipiippo
 L. pallescens, kalvaspiippo
 L. sudetica, sykeröpiippo
 L. arcuata, kaaripiippo
 L. spicata, tähkäpiippo
 L. luzuloides, valkopiippo
 L. wahlenbergii, tunturipiippo
 L. parviflora, röyhypiippo
 L. pilosa, kevätpiippo
 L. divulgata, mäkipiippo – kasvaa mahdollisesti Suomessa.Hämet-Ahti, L., Kurtto, A., Lampinen, R., Piirainen, M., Suominen, J., Ulvinen, T., Uotila., P. & Väre, H. 2005: Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen – Lutukka 21:41–85.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Juncaceae
 Suomen Lajitietokeskus: Vihviläkasvit – Juncaceae

*
Luokka:Kasviheimot