Mäkriä

Mäkriä (aikaisemmin myös Nekkula; ; ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mäkriänjoen rannalla kymmenen kilometriä Aunuksesta kaakkoon. Kylässä oli 844 ja kunnassa 1 300 asukasta vuonna 2012.Generalnyi plan, s. 17.

Maantiede ja asutus
Mäkriän kunnan pinta-ala on 720 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Aunuksen piirin Alavoisen, Aunuksen ja Kuittisen kuntiin, idässä Leningradin alueeseen ja lounaassa Laatokkaan.Generalnyi plan, s. 4. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja vesialuettaGeneralnyi plan, s. 27..

Seutu on pinnanmuodostukseltaan tasankoaGeneralnyi plan, s. 8.. Kunnan alueella virtaavat Alavoisenjokeen laskeva Mäkriänjoki (ven. Megrega), sen sivujoet Ienimäjoki (Inema) ja Sammatusjoki (Sambatuksa) sekä Laatokkaan laskeva Pižinjoki (Obžanka)Generalnyi plan, s. 9–10.. Luonnonsuojelualueita ovat Aunuksen rauhoitusalue sekä Rapakkosuon, Saarimäensuon ja Sekeensuon luonnonmuistomerkitGeneralnyi plan, s. 44–46..

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Ienimän (ven. Inema), Jyrgilän, Onkkulan (Onkulitsa), Pižin, Saarimäen (Sarmjagi) ja Sammatuksen kylät sekä Haapanan majakka (Gabanovski Majak). Toiseksi suurin asutuskeskus on vajaan 300 asukkaan Jyrgilä. Haabanovan majakalla ei ole lainkaan vakituisia asukkaita, Ienimässä on yksi asukas ja Saarimäessä kaksi. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 66 % on kansallisuudeltaan karjalaisia, 31 % venäläisiä ja 2 % valkovenäläisiä.

Historia
1900-luvun alussa seudun kylät muodostivat Aunuksen kihlakuntaan kuuluneen Nekkulan kunnan, joka jakautui Mäkriän, Jyrgilän, Konnun, Kuittisen, Pižin, Sammatuksen ja Aleksanteri Syväriläisen luostarin kyläkunniksi. 1920-luvulla muodostettiin Aunuksen piirin Mäkriän kyläneuvosto. Vuonna 1933 siinä oli 1 300 asukasta, joista valtaosa oli karjalaisia. Arttula (ven. Artula), Gorbala, Homala (Gomala), Leušoila (Levšoila), Luttila (Luttilitsa), Martoila, Nekkula (Nekkulitsa), Nurala (Njurala), Syrjä (Sjurga) ja Ylägjä eli Yläpää (Verhni Konets) yhdistettiin virallisesti Mäkriän kyläksi vuonna 1957.

Jatkosodassa vuosina 1941–1944 seutu oli Suomen miehittämä. Suomalaiset jatkoivat miehitysaikana rautatietä Uuksusta Mäkriään asti. Vuoteen 1972 saakka kylässä oli rautatien pääteasema, mutta se lakkautettiin Syvärin ylittävän sillan valmistuttua.

Liikenne, talous ja palvelut
Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie sekä Lotinapellon ja Jänisjärven välinen rautatieGeneralnyi plan, s. 42.. Mäkriä on Aunuksen piirin ensimmäinen kylä etelästä päin saavuttaessa ja nykyään käytännössä jo osa Aunuksen kaupunkiaGeneralnyi plan, s. 47..

Paikallisista elinkeinoista tärkein on maatalousGeneralnyi plan, s. 21.. Kunnassa toimii Mäkriän karjatila, joka on Aunuksen piirin suurin maidontuottaja. Lisäksi se tuottaa lihaa, perunaa ja vihanneksia.Generalnyi plan, s. 37. Muita työnantajia ovat julkiset palvelut ja kauppa. 48 % työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella (vuonna 2011)Generalnyi plan, s. 19..

Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja lääkintäasemaGeneralnyi plan, s. 22–26.. Mäkriässä on kaksi kauppaa ja Jyrgilässä yksi. Muita kyliä palvelee kauppa-auto.Generalnyi plan, s. 38.

Nähtävyydet
Mäkriän tärkein nähtävyys on vuonna 1618 rakennettu Floruksen ja Lauruksen puukirkko, joka on valtakunnallinen suojelukohde. Se sijaitsee kylän ulkopuolella hautausmaan ympäröimänä. Itse kylässä sijaitseva Kristuksen ylösnousemuksen kivikirkko muutettiin neuvostoaikana kerhotaloksi. Pižissä on 1800-luvun loppupuolella pystytetty tsasouna. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.Generalnyi plan, s. 47–49.

Lähteet


Viitteet

Aiheesta muualla
 Mäkriän kunnan sivusto 
 Mäkriän kunta Aunuksen piirin sivustolla  
 Mäkriä Karjalan tasavallan matkailusivustolla  
 Kuvia Mäkriän puukirkosta 

Luokka:Aunuksen kansallisen piirin kunnat
Luokka:Itä-Karjalan entiset kunnat
Luokka:Aunuksen piirin asutut paikat