Parlamentarismi

Parlamentarismi on valtion hallintojärjestelmä. Parlamentarismin periaatteen mukaisesti päätöksiä toimeenpanevan hallituksen tulee nauttia lakia säätävän parlamentin luottamusta. Suomessa valtioneuvoston on siis nautittava eduskunnan luottamusta, joka mitataan välikysymys / epäluottamuslause-ehdotus / luottamusäänestyksen myötä. Parlamentarismi perustuu siihen, että kansan valitsema parlamentti pystyy kontrolloimaan hallitusta, jota kansa ei ole valinnut suoraan.

Parlamentarismi syntyi Englannissa niin sanotussa "mainiossa vallankumouksessa", joka kavensi kuninkaan valtaa niin, ettei tämä voinut puuttua oikeuslaitoksen toimintaan, laatia lakeja, asettaa veroja eikä pitää armeijaa ilman parlamentin lupaa. Sieltä se on levinnyt varsinkin suureen osaan muuta Eurooppaa. Suomessa parlamentarismi tuli virallisesti voimaan Suomen itsenäistyessä vuoden 1917 lopussa.Parlamentarismi Suomalainen yhteiskunta, Taustatietoa vuosista 1917-1918, Suomi 80, Historia, Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikkö, Tampereen yliopisto

Parlamentarismissa parlamentti tekee hallitukselle välikysymyksiä, joilla hallituksen luottamus mitataan. Mikäli hallituksen politiikka ei nauti parlamentin luottamusta, hallitus on velvoitettu eroamaan. Tällaista parlamentarismiin kuuluvaa hallituksen kontrollointia ei ole presidentiaalisessa järjestelmässä. Toisin kuin presidentialistisessa järjestelmässä, parlamentarismissa ministerit ovat tavallisesti kansanedustajia.What Is the Difference Between a Parliamentary and Presidential System of Government? Parlamentaarisista maista osa on monarkioita, osa tasavaltoja. Parlamentaaristen maiden tapauksessa monarkian ja tasavallan ero on usein lähinnä muodollinen.

 Malliesimerkit 
Parlamentaariset demokratiat voidaan jakaa kahteen tyyppiin:

 Enemmistödemokratiaan perustuva järjestelmä on vallalla Euroopassa lähinnä Britanniassa, ja muualla esimerkiksi Kansainyhteisön maissa. Enemmistö- eli majoriteettidemokratiassa parlamenteille on ominaista keskustelun ristiriitaisempi sävy ja polarisoituneisuus. Usein enemmistödemokratiat ovat kaksipuoluejärjestelmiä, koska vaalijärjestelmä suosii suuria puolueita. Enemmistödemokraattisessa järjestelmässä toinen näistä puolueista saa vaalissa suuremman osan äänistä ja voi toteuttaa omaa ohjelmaansa. Parlamentin täysistunto on suhteellisesti tärkeämpi kuin valiokunnat. Enemmistödemokraattisia vaalitapoja ovat mm. plurariteettienemmistö ja Suomen presidentinvaalissa käytettävä kaksivaiheinen vaali. Enemmistödemokratiaa voidaan kritisoida tempoilevuudesta, sillä harjoitettava politiikka voi muuttua vahvastikin vaalien välillä.
 Länsieurooppalaisessa konsensusdemokraattisessa mallissa (esimerkiksi Itävalta, Saksa ja Suomi) on useita puolueita ja ne joutuvat tekemään yhteistyötä. Konsensusdemokraattisissa maissa vaalitapa on usein suhteellinen. Usein käytettyjä tapoja ovat muun muassa D’Hondt tai Saint-Laguë. Parlamentin täysistunnon roolia heikentää konsensusdemokraattisissa maissa se, että kompromissit tehdään jo valiokunnissa ja täysistuntoon viedään valmis lakiesitys. Konsensusdemokratiaa voidaan kritisoida lehmänkaupoista ja ideologiattomuudesta, koska puolueiden on pakko tehdä yhteistyötä keskenään. Parlamentaarisen järjestelmän toteutus vaihtelee konsensusdemokratioissa sen mukaan, tarvitseeko hallitus parlamentin tuen ja minkälaisessa tilanteessa (jos ollenkaan) hallituksella on oikeus hajottaa parlamentti.

 Parlamentarismin hyödyt 
Parlamentarismi on demokratian toimivuuden kannalta kriittistä. Eräitä sen etuja demokraattiselle järjestelmälle ovat edustettavuus, joka toteutuu edustajien kautta joko maantieteellisesti tai muuten, hyväksyttävyys eli legitimiteetti, joka johtuu siitä, että jokaisella on oikeus asettua ehdolle ja alkaa muuttaa epäoikeudenmukaisina pitämiään lakeja sekä tehokkuus, koska jokaisen ei tarvitse ottaa kantaa jokaiseen asiakysymykseen.

Viimeaikainen Maailmanpankin tutkimus toteaa, että parlamentaristisissa järjestelmissä on vähemmän korruptiota.SSRN-Accountability and Corruption: Political Institutions Matter by Daniel Lederman, Norman Loayza, Rodrigo Soares

Luettelo valtioista joilla on parlamentaarinen järjestelmä (ilman semipresidentiaalisia valtioita)
Yksikamarijärjestelmä
ValtioParlamenttiValtiomuotoKansalliskokoustasavaltaJatiyo SangshadtasavaltaparlamenttitasavaltaKansalliskokoustasavalta KansalliskokoustasavaltaAlltingtasavaltaKansalliskokoustasavaltaKnessetparlamentaarinen demokratiaKorkein neuvostotasavalta20px KosovoKansalliskokoustasavaltaparlamenttitasavaltaparlamenttitasavaltaKansalliskokousperustuslaillinen monarkiaSaeimatasavaltaKansallinen kongressitasavaltaSeimastasavaltaEdustajankamariperustuslaillinen monarkiakansalliskokoustasavaltaEdustajainhuonetasavaltaKansalliskokoustasavaltaParlamenttitasavaltaKansalliskokoustasavaltaParlamenttitasavaltaKansalliskokousliittotasavaltaSuurkäräjätperustuslaillinen monarkiaParlamenttiperustuslaillinen monarkiaRiksdagperustuslaillinen monarkiaKansalliskokousperustuslaillinen monarkiaKansalliskokousperustuslaillinen monarkiaKansalliskokoustasavaltaKansalliskokoustasavaltaParlamenttitasavaltaKansallinen neuvostotasavaltaParlamenttitasavaltaEduskuntatasavaltaFolketinget perustuslaillinen monarkiaKorkein radatasavaltaKansalliskokoustasavaltaparlamenttiperustuslaillinen monarkiaparlamenttitasavaltaRiigikogutasavalta

Kaksikamarijärjestelmä
ValtioParlamenttiYlähuoneAlahuoneValtiomuotoParlamenttiSenaattiEdustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaparlamentti senaattiedustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiEdustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiKansalliskokousperustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiKansalliskokoustasavaltaKansalliskokousSenaattiEdustajainhuoneperustuslaillinen monarkia Parlamenttisenaattiedustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiKansallisneuvostoKansalliskokousperustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiEdustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiProvinssien neuvostoKansalliskokoustasavalta ParlamenttiKansallisneuvostoEdustajainhuoneliittotasavaltaParlamenttiSenaattiEdustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiRajya SabhaLok SabhaliittotasavaltaParlamenttiSenaattiEdustajainhuonetasavaltaParlamenttiHouse of LordsHouse of Commons perustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiEdustajainhuonetasavalta ParlamenttiliittoneuvostokansallisneuvostoliittotasavaltaParlamenttiSenaattiEdustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiYlähuoneAlahuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiKansalliskokousperustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiEdustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiEdustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiKansalliskokoustasavaltaKansalliskokousSenaattiSejmtasavaltaParlamenttiSenaattiEdustajainhuonetasavaltaParlamenttiSenaattiKansalliskokousperustuslaillinen monarkiaParlamenttiLiittoneuvostoLiittopäivätliittotasavaltaParlamenttiKansallisneuvostoKansalliskokoustasavaltaLiittoneuvostoLiittokokousKansalliskokousvalaliittoKansalliskokousSenaattiEdustajainhuoneperustuslaillinen monarkiaParlamenttiSenaattiEdustajainhuonetasavaltaParlamenttiSenaattiEdustajainhuonetasavalta

 Lähteet 

Luokka:Demokratia
Luokka:Valtiomuodot
Luokka:Hallinto
Luokka:Hallitukset
Luokka:Parlamentit
Luokka:Politiikan käsitteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit