Kasvain

Kasvain eli tuumori () eli neoplasma () on solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva muodostuma. Kasvain voi olla joko hyvän- tai pahanlaatuinen. Pahanlaatuiset kasvaimet eli syöpäkasvaimet voivat lähettää etäpesäkkeitä eli metastasoida. Hyvänlaatuiset kasvaimet eivät metastasoi, mutta nekin voivat olla terveyshaitta esimerkiksi painaessaan elintärkeitä rakenteita aivoissa tai muissa elimissä.

Neoplasia, ’uusi kasvu’ tai ’uudismuodostus’, tarkoittaa kasvaimen kasvua. Rupert Allan Willis määritteli kasvaimen epänormaaliksi kudosmassaksi, jonka kasvu on runsaampaa ja koordinoimatonta verrattuna ympäröivään normaaliin kudokseen. Lisäksi kasvaimen kasvu ei lopu, vaikka sen syntyyn johtanut ärsyke poistuisi. 

Onkologia (, ’kasvain’ tai ’tilavuus’) on kasvaimia tutkiva tieteenala.

Erilaisia kasvaimia
 Abskessi eli paise, tulehduksellinen märkäkertymä
 Gliooma, hermotukisoluista alkava keskushermoston kasvain
 Hemangiooma, verisuonirakenteiden kasvain
 Hyytelörakko, nivelkapselin tai jännetupen pullistuma
 Meningeooma, aivokalvon kasvain
 Syylät
 Syövät, esimerkiksi eturauhassyöpä, haimasyöpä, keuhkosyöpä, kilpirauhassyöpä, kohdunkaulan syöpä, kohdunrungon syöpä, lymfooma eli imukudossyöpä, mahasyöpä, melanooma, munasarjasyöpä, munuaissyöpä, paksusuolisyöpä, peräaukon syöpä ja rintasyöpä
 Teratooma, itusoluista alkunsa saava kasvain.
 Lipooma eli rasvapatti, rasvakudoksen hyvälaatuinen kasvain.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit