Etu-Aasia

Etu-Aasia, myös Länsi-Aasia tai Lounais-Aasia, on Aasian osa. Sen muodostavat (aakkosjärjestyksessä) Anatolia, Armenia, Azerbaidžan, Bahrain, Georgia, Israel, Irak, Jemen, Jordania, Kuwait, Libanon, Oman, Palestiina, Qatar, Saudi-Arabia, Siinai, Syyria ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. YK sisällyttää Länsi-Aasiaan tilastointitarkoituksessa myös Kyproksen.

 Maantiede 

 Vuoristot 
Etu-Aasian pohjoisosassa on laajoja vuoristoja, jotka käsittävät suurimman osan Turkin ja Iranin alueista. Turkin pohjoisosassa ovat Pontiset vuoret, eteläosassa Taurusvuoret. Molemmat ovat itä-länsi-suuntaisia, ja niiden jatkeena Iranissa ovat Elbursvuoret Kaspianmeren rannalla sekä Zagrosvuoret lähempänä Persianlahtea. Näiden pohjoispuolella ovat Kaukasusvuoret, jotka ulottuvat kapeahkona länsi-itäsuuntaisena vyöhykkeenä Mustanmeren itärannalta Kaspianmeren länsirannalle. Nämä Etu-Aasian vuoristot muodostavat keskiosan pitkästä, Keski-Euroopasta Himalajalle saakka ulottuvasta vuoristovyöhykkeestä.

Erillisiä, pienempiä vuoristoja Etu-Aasiassa on myös Libanonissa ja Jemenissä.

 Ilmasto 
Suurimmassa osassa Etu-Aasiaa vallitsee kuiva aavikkoilmasto. Sademäärät ovat vähäisiä ja kuivuus aiheuttaa ongelmia muun muassa maanviljelylle. Maan suolaantuminen ja saastuminen ovat alueen ongelmia. Alueen  pääjoet Eufrat ja Tigris ovat tärkeitä veden lähteitä. Tuulet sharqi ja shamal ovat kuivia ja pölyisiä tuulia, jotka muokkaavat alueen ilmastoa. Sharqituuli puhaltaa kaakosta ja etelästä päin. Shamal puhaltaa luoteesta Irakissa ja muissa Persianlahden valtioissa,

 Topografia 
Kuollutmeri  tasankoineen  on meren pinnan alapuolella. Anatolian ylänkö on Taurus-vuoriston ja Pontus-vuoriston välissä Turkissa. Jemenissä ylänköalueet ovat korkealla merenpinnasta. Punaisen meren, Välimeren ja Persianlahdet rannikkoalueet ovat alavaa, vain vähän merenpinnan yläpuolella.

 Geologia 
Afrikan, Arabian ja Euraasian mannerlaatat kohtaavat Etu-Aasiassa. Arabian laatta liikkuu kohti pohjoista ja kohti Anatolian laattaa Turkissa, jossa esiintyy paljon maanjäristyksiä. Mannerlaattojen raja kulkee Atlantin Azorien–Gibraltar Ridgen harjua myöten Pohjois-Afrikan halki kohti Irania

 Historia 
Etu-Aasian pohjoisosa kuului Persiaan, jossa hallitsivat Sassanidit 228-651 jkr. Aleksanteri Suuren valtakunta ulottui Kaukasuksen alueelle 300-luvulla ekr. Etu-Aasian luoteiset alueet joutuivat Rooman valtakunnan alaisiksi noin 30 jkr. Rooman hajottua noin 500-luvulla sen itäisestä osasta tuli Bysantti. Arabit levittäytyivät Etu-Aasian eteläosasta lähtien ja valloittivat suurimman osan Etu-Aasiasta 656 mennessä. Etu-Aasian pohjoisosa oli Mongolivaltakunnan alaisena 1200-luvun lopulla.

Suitsuketie, jota pitkin kuljetettiin mirhaa ja muita tuoksuvia aineita, kulki aikoinaan Arabian niemimaan eteläosasta Välimeren rannikolle saakka. Se kulki Negevin autiomaan ja Nabatean valtakunnan halki. Osmanien valtakunta (Ottomaanien valtakunta) syntyi Anatolian niemimaalla turkkilaisten heimojen keskuudessa 1300-luvulla ja ulottui laajimmillaan Persianlahden ja Punaisenmeren rannikoille sekä Afrikan pohjoisosaan ja Euroopan kaakkoisosaan.  

Valtiot

 Maa tai alue Pinta-ala(km²) Asukasluku  Väestötiheys(as./km²) Pääkaupunkivaltiomuotoviralliset kieletvaluutta     111 Ankara tasavaltaturkkiTurkin liira      93,0 DamaskostasavaltaarabiaSyyrian punta    48,0 Ammanperustuslaillinen monarkiaarabia, englantiJordanian dinaari      358,0 Beirut tasavaltaarabiaLibanonin punta    303,0 Jerusalem parlamentaarinen demokratiaheprea, arabiaUusi Israelin sekeli     55,0 Bagdad tasavaltaarabia, kurdiIrakin dinaari    42,0 Teheran islamilainen tasavaltapersiaIranin rial     64,0 Abu Dhabiliittovaltoarabiadirhami      112,0 JerevantasavaltaarmeniaArmenian dram    90,0 Bakutasavaltaazerimanat     987,0 Manamaperustuslaillinen monarkiaarabiaBahrainin dinaari
      67,0 Tbilisi tasavaltageorgia Georgian lari      115,0 Kuwait emiraattiarabiadinaari     112,0 Nikosiatasavaltakreikka, turkkieuro     14,0 Masqat sulttaanikuntaarabiaOmanin rial    39,0 Sanaá tasavaltaarabiaJemenin rial    12,0 Riad monarkiaarabiaSaudi-Arabian rial

 Katso myös
Lähi-itä

 Lähteet 

Luokka:Aasian maantiede