Amplitudi

Amplitudi eli värähdyslaajuus tai ääriväli ilmaisee värähdysliikkeen laajuutta. Värähtelyn ääripisteiden etäisyys toisistaan jaettuna kahdella on amplitudi. Jos esimerkiksi jännite vaihtelee välillä 200–300 volttia, sen vaihtelun amplitudi on ylemmän ja alemman jännitteen erotus jaettuna kahdella eli 50 volttia. Ääni on sitä voimakkaampi, mitä suurempi ääniaaltojen amplitudi on. Äänen värähtelyyn vaikuttavat tekijät, joista tuleva värähtelyllä on sama taajuus, nostavat amplitudia ja samalla äänen voimakkuutta.

Matemaattisesti esimerkiksi sinimuotoisen liikkuvan aallon korkeus y voidaan ilmaista ajan t ja paikan x funktiona amplitudin avulla:

missä A on amplitudi, k on kulma-aaltoluku, ω on kulmataajuus ja θ on aallon vaihe pisteessä (x = 0, t = 0).

 Amplitudi tähtitieteessä 

Tähtitieteessä amplitudi on kirkkaudeltaan muuttuvan tähden valonvaihtelun suuruus. Jos esimerkiksi tähden kirkkaus vaihtelee välillä 4 – 11m, sen valonvaihtelun amplitudi on 7 magnitudia.

 Todennäköisyysamplitudi kvanttimekaniikassa 

Kvanttimekaniikassa hiukkasiin liittyy aaltofunktio, jota kuvaa Schrödingerin yhtälö. Amplitudi on yleensä kompleksiluku. Sitä sanotaan todennäköisyysamplitudiksi, koska sen itseisarvon neliö osoittaa todennäköisyyden sille, että hiukkanen on tietyllä alueella, kun tuo niin sanottu todennäköisyystiheys integroidaan alueen rajojen ylitse.

 Lähteet 

Katso myös
Kantoaalto

Luokka:Suureet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit