Taulakääpä

Taulakääpä (Fomes fomentarius) on kääpä, jota esiintyy Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa sitä tavataan koko maassa. Se lahottaa lähinnä koivua, mutta myös muita lehtipuita kuten pyökkiä. Taulakääpä tunkeutuu elävään puuhun kuoren vioittumien kautta. Se aiheuttaa valkolahoa ja tuhoaa puun nopeasti. 

 Ulkonäkö ja koko 
Taulakääpä on monivuotinen, nuorena kiilamainen, vanhempana kaviomainen, itiöemä kasvaa 8–25 cm:n levyiseksi. Kuori on kova, korkkimainen ja ensin ruskearaitainen, mutta vanhetessaan muuttuu tuhkanharmaaksi, lopulta lähes mustaksi. Siinä on selviä kasvuvyöhykkeitä näkyvissä. Pillikerros on paksu; pillit ovat nuorena likaisen valkoisia, vanhemmiten pillipinta on violetinruskea ja tummuu kosketuskohdista ruskeaksi, pillejä on 3–4 millimetrillä. 

 Kasvupaikka ja elinympäristö 
Taulakääpä kasvaa koko Suomessa aina tunturikoivikoissa asti. Kasvaa sekä pystyyn kuolleissa rungoissa että maapuissa, elävissä sekä kuolleissa puissa. 

oikea|pienoiskuva|Halkaistussa taulakäävässä näkyy ylinnä kuori, jonka alla on kellanruskea huopamainen malto ja paksu pillikerros. Tummanruskea hohkainen ydin sijaitsee sisimpänä puunrunkoa vasten.

 Käyttö 
Taulakääpä on ennen ollut myös arvokas hyötysieni: nimen mukaisesti taulakäävästä valmistetaan taulaa eli sytykettä, jota käytetään tulen tekemisessä tuluksilla. Tähän viittaa myös sen tieteellinen nimi (: taula, sytyke). Ennen sairaaloissa käytettiin taulakäävän maltoa veren imeyttäjänä leikkauksissa ja verenvuodon tyrehdyttämiseen haavoissa. Alpeilta löytyneellä esihistoriallisella Ötzillä oli tulentekovarusteissaan taulakääpää. On myös toinen teoria, jonka mukaan Ötzillä olisi ollut taulakääpä mukanaan lääkintäsienenä. Saamelaiset ovat myös käyttäneet taulakääpää taulaamishoitoon, jossa kääpä sytytetään kytemään, ja sen kuuman tuhkan annetaan putoilla iholle. Sitä on myös käytetty oranssin- tai kellanruskean värin lähteenä värjäyksessä.

 Erityistä  
Taulakäävällä on ns. seuraajalajeja jotka tulevat puuhun, taikka itse taulakääpään, vasta sen jälkeen. Vanhoilla taulakäävillä sekä sen lahottamassa puussa viihtyvät mm. pilliharsukka (Trechispora mollusca), s. 14 (pdf) rustikka (ent. Protomerulius caryae, nyk. Aporpium canescens),, s. 41.  (pdf) silokääpä (Gloeoporus pannocinctus) ja sitkokääpä (ent. Antrodiella semisupina, nyk. Antrodiella pallescens). 

 Kuvia 

 Lähteet 

Viitteet

 Aiheesta muualla 
Metsätuho-opas: taulakääpä 
UniProt: Taxonomy - Fomes fomentarius 
PheroBase: Semiochemicals of Fomes fomentarius, the True tinder polypore 

Luokka:Käävät
Luokka:Valkolahosienet