Västernorrlandin lääni

270px|thumb|Eteläisen Norlannin läänijaon kehitys. Vuonna 1646 perustettiin Hudiksvallin lääni (sinisellä) ja Härnösandin lääni (keltaisella). Nämä yhdistettiin vuonna 1654 Västernorrlandin lääniksi (keltaisella ja sinisellä). Vuonna 1762 lääni jaettiin Gävleborgin lääniksi (sinisellä) ja Västernorrlandin lääniksi (keltaisella). Vuosien 1646 ja 1762 välillä Västenorrlandin lääniä muutettiin kuitenkin useita kertoja. Kun Jämtlandin lääni perustettiin vuonna 1810, niin siihen liitettiin myös Härjedalen. Nykyiset lääninrajat ovat kartassa paksummilla viivoilla.


pienoiskuva|oikea|Maakäräjäkuntavaaleissa käytettävä vaalipiirijako.

Västernorrlandin lääni (joskus myös Länsi-Norlannin lääni, ) on lääni Selkämeren länsirannalla Norlannissa. Läänin pääkaupunki Härnösand sijaitsee rannikolla suunnilleen läänin maantieteellisessä puolivälissä. Härnösandia suurempia kaupunkitaajamia ovat etelässä Sundsvall ja pohjoisessa Örnsköldsvik. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Västernorrlandin läänin vaalipiirin.

Lääniin kuuluu kokonaan Medelpadin maakunta ja suurin osa Ångermanlandin maakunnasta. Lisäksi siihen kuuluu pieniä osia Hälsinglandista (pieni osa Attmarin pitäjää) ja Jämtlandista (alue Överturingenin ympärillä). Ångermanlandiin kuuluvat Tåsjö, Bodum ja Fjällsjö eivät kuulu Västernorrlandin lääniin, vaan Jämtlandin lääniin ja siellä Strömsundin kuntaan. Ångermanlandiin kuuluvat lisäksi Västerbottenin läänissä sijaitsevat Nordmalingin ja Bjurholmin kunnat sekä suuri osa Uumajan kuntaan kuuluvasta Hörneforsin entisestä kunnasta.

Vuonna 2007 läänissä oli 509,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,3 prosenttia läänin maapinta-alasta.

 Läänijaon kehitys 
Medelpad ja Ångermanland kuuluivat 1300-luvulle asti Hälsinglandin maakuntaan ja niissä sovellettiin Hälsinglandin maakuntalakia. Ruotsin historiallisista pääalueista Norlanti mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1434. Västernorrland (Wester Norlanden) eli Länsi-Norlanti kattoi 1500-luvulla norlantilaiset maakunnat ja lapit (ruots. lappmark) Pohjanlahden ruotsalaisella länsipuolella. Sen vastakohta Östernorrland eli Itä-Norlanti tarkoitti Suomen Pohjanmaata.Harry Ståhl: Ortnamn och ortnamnsforskning Uppsala 1976, s. 133

Vuoden 1634 hallitusmuodon myötä perustettiin ensimmäinen Västernorrlandin lääni. Sen jälkeen on vuosia 1646–1654 lukuun ottamatta ollut koko ajan olemassa samanniminen lääni, vaikka läänin alue onkin vaihdellut. Seuraavassa luodaan katsaus Västernorrlandin läänin alueen kehitykseen eri aikoina. Hudiksvallin ollessa pääkaupunkina lääniä kutsuuttiin myös Hudiksvallin lääniksi ja Gävlen ollessa pääkaupunkina Gävleborgin lääniksi.

 1634–1637: Hälsingland, Medelpad, Ångermanland, Västerbotten, Ångermanlandin Lappi, Uumajan Lappi, Piitimen Lappi, Luulajan Lappi ja Tornion Lappi. Pääkaupunki Hudiksvall.
 1637–1645: Hälsingland, Medelpad, Ångermanland ja Ångermanlandin Lappi. Alueen pohjoisosasta oli muodostettu Västerbottenin lääni. Vuonna 1641 Västernorrlandin lääniin lisättiin Gästrikland, jotka oli siihen asti ollut leskikuningatar Maria Eleonoran elatuslääni (ruots. livgeding). Pääkaupunki Hudiksvall.
 1646–1654: Lääniä ei ollut olemassa, vaan se oli jaettuna Härnösandin lääniksi ja Hudiksvallin lääniksi.
 1654–1658: Gästrikland, Hälsingland, Härjedalen, Jämtland, Medelpad, Ångermanland ja Ångermanlandin Lappi. Pääkaupunki Gävle.
 1658–1660: Gästrikland, Hälsingland, Medelpad, Ångermanland ja Ångermanlandin Lappi. Pääkaupunki Gävle. Länsiosan maakunnat Härjedalen ja Jämtland kuuluivat joitakin vuosia Trondheimin lääniin.
 1660–1664: Gästrikland, Hälsingland, Medelpad, Härjedalen, Jämtland, Ångermanland ja Västerbotten ilman Tornionlaaksoa sekä Ångermanlandin, Piitimen ja Luulajan Lapit. Tornion Lappi kuului tällöin Pohjanmaan lääniin nykyisen Suomen alueella. Pääkaupunki Gävle.
 1664–1694: Gästrikland, Hälsingland, Härjedalen, Jämtland, Medelpad, Ångermanland ja Ångermanlandin Lappi. Pääkaupunki Gävle.
 1694–1762: Gästrikland, Hälsingland, Härjedalen, Jämtland, Medelpad ja Ångermanland. Ångermanlandin Lappi liitettiin Västerbottenin lääniin vuonna 1694. Pääkaupunki Gävle.
 1762–1810: Medelpad, Ångermanland ja Jämtland lukuun ottamatta Hundshögenistä lounaaseen sijainnutta aluetta, joka kuului vastaperustettuun Gävleborgin lääniin. Pääkaupunkina Sundsvall vuoteen 1778, ja sen jälkeen Härnösand.
 1810–1973: Medelpad ja Ångermanland lukuun ottamatta Nordmalingin ja Bjurholmin pitäjiä, jotka siirrettiin Västerbottenin lääniin vuonna 1810. Samana vuonna Jämtland liitettiin vastaperustettuun Jämtlandin lääniin.
 1974 lähtien: Fjällsjön, Tåsjön ja Bodumin seurakunnat Ångermanlandin maakunnasta liitettiin kuntauudistuksen yhteydessä Jämtlandin lääniin. Tämän jälkeen Västernorrlandin läänin rajoja ei enää ole muutettu.

Vaakuna
Vaakunaselitys: Jaetun kilven vasemmassa kentässä Ångermanlandin vaakuna, oikeassa kentässä Medelpadin vaakuna. (Ruotsiksi Kluven sköld: I, Ångermanlands vapen, fält II Medelpads vapen.)

Nykyinen lääninvaakuna vahvistettiin vuonna 1941. Sitä ennen lääninhallitus käytti vaakunasta erilaisia versioita, kuten molempia maakuntavaakunoita erillisissä kilvissä.

Maantiedettä

Suurimmat taajamat
Vuonna 2010 Västernorrlandin läänissä sijaitsi 76 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Sundsvall   2  Örnsköldsvik   3  Härnösand   4  Timrå   5  Sollefteå   6  Kramfors   7  Vi   8  Matfors   9  Ånge   10  Johannedal  

Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.

Valtiopäivävaalit

Västernorrlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västernorrlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 8 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.

Yhteensä vaalipiiristä valittiin 9 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.

Maakäräjäkunta

Västernorrlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västernorrlandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.

Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Västernorrlandin lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin:
 Sundsvall-Ånge (18 kiinteää paikkaa)
 Centrala Sundsvall-Timrå (16 kiinteää paikkaa)
 Ådalen (19 kiinteää paikkaa)
 Nolaskogs (16 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 77 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.

Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet - Västernorrland sai 7,48 %, mikä oikeutti 6 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 1,21 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.

Läänin kunnat
Västernorrlandin lääniin kuuluu nykyään seitsemän kuntaa:

 Kuntakoodi Kunta Keskustaajama Kunnan väkiluku(31.12.2011) 2260 23px Ången kunta Ånge  2262 23px Timrån kunta Timrå  2280 23px Härnösandin kunta Härnösand  2281 23px Sundsvallin kunta Sundsvall  2282 23px Kramforsin kunta Kramfors  2283 23px Sollefteån kunta Sollefteå  2284 23px Örnsköldsvikin kunta Örnsköldsvik 

Väestönkehitys

Vuoden 2011 lopussa 9,2 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 7,6 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 3 757 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia läänin väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,2 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 4 985 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia läänin väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 183 810 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,2 %
 18–64-vuotiaat: 58,4 %
 65 vuotta täyttäneet: 22,4 %

Väestö maakunnittain
Västernorrlandin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 242 155 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
 Maakunta  Väkiluku(31.12.2011)  % Medelpad  123 800 51,1 Ångermanland  118 176 48,8 Jämtland  179 0,1

Medelpadin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta muut maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.

Katso myös
 Medelpad
 Ångermanland
 Gävleborgin lääni
 Jämtlandin lääni
 Västerbottenin lääni

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Länsstyrelsen i Västernorrlands län 
 Ångermanlands hembygdsförening – Västernorrlands län  
 Hans Högmans släktforskning – Norrlands- och Västernorrlands länsindelningar  
 Kulturarv Västernorrland  

*