Imereti

Imereti () on hallintoalue (mkhare) Georgian länsiosassa. Alueella on 533 906 asukasta (2014) ja sen pinta-ala on 6475 neliökilometriä. Imeretin pääkaupunki on Kutaisi.

 Historia 
Imeretin nimi tulee vanhasta georgian kielen sanasta, joka tarkoittaa "toisella puolella (Likhin vuorijonoa)". Alueella on ollut ihmisasutusta kivikaudelta saakka. Antiikin aikaan aluetta hallitsivat Kolkhiin ja Egrisin valtakunnat, ja Kutaisin, Vanin, Vartsikhen ja Šorapanin kaupunkikeskukset kukoistivat Kaukasian läpi kulkevien kauppareittien ansiosta. Ajan laskun alun vuosisatoina Imereti oli Persian ja kreikkalaisten taistelukenttänä, ja 700-luvun alkupuolella arabit tuhosivat Kutaisin ja Nokalakevin kaupungit maan tasalle. Sen jälkeen Länsi-Georgiaan syntyi Abhasian kuningaskunta pääkaupunkinaan Kutaisi.

Yhdistyneen Georgian kuningaskunnan ensimmäinen kuningas Bagrat III kruunattiin Kutaisissa vuonna 978. Kun kuningaskunta kuitenkin hajosi 1200-luvun loppupuolella Imereti erosi omaksi kuningaskunnakseen, joka käsitti aluksi koko läntisen Georgian. 1500-luvulla kuningaskunta joutui osmanien valtakunnan aggression kohteeksi. 1700-luvun puolivälissä kuningas Solomon I voitti turkkilaiset, mutta voitto jäi lyhytaikaiseksi ja vuonna 1804 kuningaskunta ajautui Venäjän haltuun. Venäläiset lakkauttivat kuningaskunnan vuonna 1810 ja perustivat Imeretin maakunnan (ujezd), jonka Kutaisin kuvernementti korvasi 1840-luvulla. 1800-luvun loppupuolella Imeretin talous kehittyi rautateiden ansiosta, ja vuonna 1877 Kutaisi yhdistettiin Kaukasuksen päälinjaan, jonka varrelle nousi useita uusia kaupunkeja. Kutaisilla oli merkittävä rooli Georgian kansallisessa heräämisessä ja valistusliikkeessä 1800-luvun lopulla.

Nykyinen Imeretin hallintoalue perustettiin vuonna 1995, ja sen pääkaupunkina on toiminut Kutaisi.

 Maantiede 

Imeretin kasvillisuus vaihtelee subtrooppisesta alppiniittyihin. Alueella on selkeät luonnolliset rajat vuorijonoja ja Tskhenistsqali-jokea pitkin. Rioni ja sen lukuisat sivujoet halkovat Imeretiä. Alueella vallitsee kostean subtrooppinen meri-ilmasto; läntisillä alamailla talvi on lyhyt, sateinen ja lämmin ja kesä taas kuuma ja pitkä. Imereti rajautuu pohjoisessa Ratša-Letškhumi ja Kvemo Svanetin alueeseen, lännessä Samegrelo ja Zemo Svanetiin, lounaassa Guriaan, etelässä Samtskhe-Džavakhetiin ja idässä Šida Kartliin. Imereti jaetaan yhteen piirivapaaseen kaupunkiin* ja yhteentoista piirikuntaan:

 Piirikunta Väkiluku (2014) Pinta-ala Baghdati  21 582  815 km² Kharagauli  19 473  914 km² Khoni  23 570  429 km² Kutaisi*  147 635  – Satškhere  37 775  874 km² Samtredia  48 562  364 km² Terdžola  35 563  357 km² Tqibuli  20 839  478 km² Tšiatura  39 884  542 km² Tsqaltubo  56 883  700 km² Vani  24 512  577 km² Zestaponi  57 628  424 km²

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 www.imereti.ge  



*