Groznyi

Groznyi (, , Sölƶa-Ġala) on Pohjois-Kaukasiassa sijaitsevan, Venäjän federaatioon kuuluvan Tšetšenian tasavallan pääkaupunki. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 271 573 ihmistä.

Historia
Kaupunki perustettiin Kaukasian sodan alussa vuonna 1818 sotilaalliseksi tukikohdaksi (Groznaja krepost, hirmuinen linnoitus). Vuonna 1870 linnoituksesta tehtiin kaupunki Groznyin nimellä. Tšetšeeniksi se tunnettiin nimellä Sölƶ-Ġala (Соьлж-ГІала).

Kaupungissa oli elokuussa 1958 viikon mittainen etnisten levottomuuksien aalto. Se sai alkunsa Tšetšeno-Ingušetija ASNT:n uudelleenperustamisesta ja tšetšeenien paluusta kotiseuduilleen karkotuksesta, jonka jälkeen monet paluumuuttajat jäivät työttömiksi ja asunnottomiksi. Yhden venäläisen murhan jälkeen väkijoukko lynkkasi tšetšeenin ja valtasi hallintorakennukset ja vaati Groznyin oblastin palauttamista ja tšetšeenimuuton säätelyä.http://www.ng.ru/style/2000-08-30/8_bunt.html 

1990-luvulla kaupunki kärsi pahoin kahdesta sodasta, jotka juontuivat Tšetšenian itsenäistymispyrkimyksiin Venäjästä. Vuoden 1994 taistelut raunioittivat kaupungin jo lähes täysin. Vuonna 1999 Venäjän joukot saartoivat kaupungin. 6. joulukuuta 1999 he pudottivat kaupunkiin lentolehtisiä, jotka sisälsivät dramaattisen uhkavaatimuksen: kaupungissa vielä olevien oli poistuttava lauantaihin 11. joulukuuta mennessä tai heidät tuhottaisiin. Läntisten lähteiden mukaan Groznyissa oli tuolloin 50 000 ihmistä.Tuomas Forsberg – Crister Pursiainen – Raimo Lintonen – Pekka Visuri (toim.): Suomi ja kriisit. Vaaran vuosista terrori-iskuihin. Gaudeamus, Helsinki 2003, s. 265. Huolimatta länsimaiden ja ihmisoikeusjärjestöjen vetoomuksista Venäjä hyökkäsi kaupunkiin.

Separatistisen Itškerian tšetšeenitasavallan (1991–2007) antama nimi kaupungille, Dƶoxar-Ġala (Джохар-Гӏала), oli kunnianosoitus separatistisen ensimmäiselle presidentille Džohar Dudajeville.
Venäjän Tšetšenian tasavallan hallitus puolestaan ehdotti vuonna 2005 kaupungin uudeksi nimeksi Ahmat-Galaa Ahmat Kadyrovin mukaan. Парламент Чечни просит Путина переименовать Грозный в Ахмадкалу, newsru.com, 14 декабря 2005 г.

Asukasluvun kehitys
Oheinen taulukko kuvaa Groznyin väkiluvun kehitystä.

 Vuosi 1959 1970 1979 1989 2002 2010 Väkiluku      

Uuden kaupungin rakentaminen
Groznyin lentoasema avattiin uudelleen vuonna 2006  toisen Tšetšenian sodan yhä jatkuessa, kun kenttä oli ollut vuosikymmenen suljettuna. Kaupungin pääkatu nimettiin lokakuussa 2008 Vladimir Putinin mukaan Prospekt Putinaksi.http://m.hs.fi/inf/infomo?site=hs&view=news_ulkomaat_child&feed:a=hs.fi&feed:c=news&feed:i=1135239988498Kadyrov's Chechnya rises from the ashes, but at what cost? bbc.com, viitattu 22.1.2015,  Groznyissa on muutama pilvenpiirtäjä ja kaupunki on 2000-luvulla rakennettu paljolti uudelleen.

Kaupungin näkyvimpiin kohteisiin lukeutuu Ahmat Kadyrovin moskeija Tšetšenian sydän (2008),Kizhi on Venäjän kymmenen tärkeimmän nähtävyyden joukossa, viitattu 8.1.2014 Tähän Venäjän kymmenen merkittävimmän nähtävyyden joukkoon valittuun rakennukseen sopii samanaikaisesti 10 000 henkeä.Metšet imeni Ahmata Kadyrova "Serdtse Tšetšni"  10russia.ru, viitattu 8.1.2015,  Se on yhdessä esikuvansa, Euroopan-puoleisen Istanbulin Sinisen moskeijan kanssa Euroopan suurimpia moskeijoita,Russia's Chechnya inaugurates vast new mosque 17.10.2008, reuters.com, viitattu 16.1.2015,  joskin on pienempi kuin Rooman moskeija ja Dagestanin Mahatškalan suuri moskeija (17 000 rukoilijalle).

Mittasuhteiltaan yli kaksi kertaa isälleen omistettua moskeijaa suurempi on valtionpäämies Ramzan Kadyrovin käyttöönsä rakennuttama Tšetšenian valtionpäämiehen residenssi, käytännössä hulppea ja uusi presidentinpalatsi.Dvoretz Ramzana Kadyrova obošelsja v $331 mln. (foto) viitattu 22.1.2015,  Lisäksi on rakennettu esimerkiksi runsaan 30 000-istuinpaikan yleisurheilustadion Ahmat Arena. Se on Venäjän pääsarjassa pelaavan jalkapalloseura FK Terek Groznyin kotikenttä.Akhmat Arena thefootballstadiums.com, viitattu 8.1.2015 Ahmat Arena  fc-terek.ru, viitattu 8.1.2014, 

 Lähteet 

Aiheesta muualla




Propagandan ja todellisuuden etulinjat (2014, pdf) (uta.fi)

*