Munsala

Munsala on Pohjanmaan maakunnassa sijaitseva entinen Suomen kunta. Se liitettiin vuonna 1975 yhdessä Jepuan  ja Uudenkaarlepyyn maalaiskunnan kanssa Uuteenkaarlepyyhyn.

Ennen lakkauttamista Munsalan naapurikunnat olivat Alahärmä, Jepua, Maksamaa, Oravainen ja Uudenkaarlepyyn maalaiskunta.

Munsalan kunta oli yksikielisesti ruotsinkielinen; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 98,4 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.Avain omaan maahan - tilastotietoja Suomen kaupungeista, kauppaloista ja maalaiskunnista, s. 149. Sanoma Osakeyhtiö, 1964, Helsinki.

Munsalan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers yläastelehtori Lars Pensarin ehdotuksen pohjalta ja se vahvistettiin vuonna 1965.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1968, s. 145. Otava 1967, Helsinki.

Munsalan harmaakivikirkko on vuodelta 1792, ja sen on suunnitellut C. F. Adelcrantz.Kyrkan  Munsala församling  Kirkon urut ovat Suomen vanhimmat edelleen käytössä olevat kirkkourut. Kirkko esiintyy pariin otteeseen elokuvassa Colorado Avenue, jonka on ohjannut Claes Olsson.

Munsalan sinivalkoinen  kansallispuku on yksi suosituimpia varsinkin nuorten tyttöjen pukuna.Kansallispuvussa juhliin VaahtokylpyMunsalan kansallispuku  Helmi Vuorelma

Munsalan nimestä
Nimi on monien muiden Pohjanmaan ruotsinkielisten alueiden keskeisten paikannimien tapaan alkuaan suomenkielinen. Nimi on ollut alun perin saarennimi, jonka lopussa on suurta saarta merkitsevä salo. Lars Huldén palauttaa alkuosan muotoon Mudan, mihin vanhat kirjoitusmuodot viittaavat. Taustalla on sana muta eli lieju, rapa, suomaa tai tuohon sanaan perustuva henkilön lisänimi. Pitäjännimeen näyttää liittyvän kirkonkylässä sijaitsevan suon nimi Mudani, joka on alkuaan suomenkielinen neva-loppuinen paikannimi.

Historia
Luultavasti esihistorialliselta ajalta peräisin olevia kiviröykkiöitä ja jatulintarhoja on Munsalassa muun muassa Pensalassa ja Storsvedin lähellä. Suomenkieliset tai suomalaisperäiset paikannimet, kuten Jussila, Hirvlax ja Pensala, osoittavat seudun kuuluneen suomalaisten nautinta-alueisiin ennen kuin ruotsalaisia asettui rannikolle 1300-luvulla. Pietarsaaren emäseurakunta, jonka arvellaan syntyneen jo 1200-luvulla, kattoi niin laajan alueen, että siitä muodostui sittemmin kolmisenkymmentä pitäjää.

Munsala mainittiin vuonna 1552 Pietarsaaren kylänä nimellä Modensall, ja vuonna 1607 se liitettiin Pietarsaaresta erotettuun Uudenkaarlepyyn pitäjään. Ensimmäinen kirkko Munsalaan lienee rakennettu jo viimeistään 1600-luvun alussa, mutta kappeliseurakunnaksi se tuli vasta seuraavalla vuosisadalla, vuoteen 1734 mennessä. Vuonna 1857 Munsalasta tuli itsenäinen seurakunta.

Kuningatar Kristiina lahjoitti vuonna 1652 muun muassa koko Uudenkaarlepyyn pitäjän suosikilleen Klaus Åkenpoika Tottille, ja näin syntyneen suurläänityksen nimeksi tuli Kaarleporin kreivikunta. Vexalan kylään rakennettiin neljä vuotta myöhemmin kreivin latokartano. Klaus Åkenpoika Tottin kuoltua vuonna 1674 läänitys palautui kruunulle.

Viimeisten suurten nälkävuosien jälkeen alkoi Munsalassa kuten muuallakin Pohjanmaalla muuttoliike Amerikkaan. 1900-luvun vaihteen molemmin puolin muuttoliike oli niin voimakasta, että Munsalan asukkaita lähti Amerikkaan vuosittain liki sata. On arvioitu, että vuoteen 1930 mennessä oli noin 3000 munsalalaista lähtenyt Atlantin toiselle puolen. Toisen maailmansodan jälkeen muuttoliike on suuntautunut vahvana Ruotsiin. Muuttoliikkeen syinä ovat olleet alueen maatilojen pieni keskikoko ja työpaikkojen puute. 1960-luvulta lähtien uutena merkittävänä elinkeinona Munsalassa on ollut turkistarhaus.

Liikenne
Munsalan kautta kulkee valtatie 8. Lähin matkustajaliikenteen rautatieliikennepaikka on Pännäisten rautatieasema Seinäjoki–Oulu-radalla.

Etäisyyksiä Munsalasta
  Kokkola 60 km
  Oulu 240 km
  Seinäjoki 95 km
  Uusikaarlepyy 10 km
  Vaasa 65 km

 Tunnettuja asukkaita 
 Isak Andersson (1881–1925), maanviljelijä ja kansanedustaja
 Johannes Bäck (1872–1952), pappi ja kansanedustaja
 Anna-Maria Helsing (s. 1971), kapellimestari
 Runar Holmström (1923–1961), Tulilahden kaksoismurhasta syytetty
 Evert Huldén (1895–1967), maanviljelijä ja kirjailija
 J. J. Huldén (1880–1959), lyseon lehtori ja kirjailija
 Lars Huldén (1926–2016), runoilija, kääntäjä ja Helsingin yliopiston professori
 Kurt Högnäs (1931–2021), kirjailija
 Jan-Erik Nygård (s. 1948), raviurheilija
 Jakob Näs (1832–1918), maanviljelijä ja valtiopäivämies
 Anita Wikman (s. 1938), kirjailija
 Anders Svedberg (1832–1889), rehtori ja poliitikko

Kylät ja kulmakunnat
Munsalassa on 9 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
 Harjux
 Hirvlax
 Jussila
 Kantlax
 Monå
 Monäs
 Munsala
 Pensala
 Vexala

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Munsalan taajamat olivat kirkonkylä (289 asukasta) ja Vexala (204 asukasta). Vuonna 1960 kirkonkylässä oli 288 asukasta ja Vexalassa 212 asukasta.

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Munsalan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.

Katso myös
Munsalan radikalismi

Lähteet
Uusikaarlepyy - Kirkot 

Viitteet

 Kirjallisuutta 



*