Aktivismi

Aktivismi on aktiivista poliittista toimintaa, joka pyrkii muuttamaan yhteiskuntaa. Se voi profiloitua jonkin asian puolesta tai jotain asiaa vastaan ja eri aktivistiryhmillä voikin olla toisilleen vastakkaisia tavoitteita. Aktivismi voi olla symbolista, jolloin siinä vedotaan vallassaoleviin päättäjiin asioiden muuttamiseksi (esimerkiksi vetoomuksella tai mielenosoituksella), tai se voi olla suoraa toimintaa, jossa asiaan vaikutetaan omilla teoilla (esimerkiksi boikotilla tai lakolla). Lain rikkomista yhteiskunnallisen vaikuttamisen vuoksi kutsutaan kansalaistottelemattomuudeksi. Aktivismia voivat tehdä niin yksittäiset ihmiset, järjestöt kuin kansanliikkeetkin, jotka kokoavat samalla tavoin ajattelevia ihmisiä yhteen, järjestävät ja organisoivat toimintaa sekä hoitavat viestintää.

Näkyvää ja huomiota saavaa aktivismia ovat esimerkiksi mielenosoitukset ja kansalaistottelemattomuus ja toisaalta rakentava yhdessä tekeminen, kuten joukkorahoitettujen kehityshankkeiden järjestäminen. Poliittiseen vaikuttamiseen tähtäävää aktivismia ovat lisäksi tyypillisesti myös erilainen kampanjointi, lobbaus, materiaalin julkaiseminen, tilaisuuksien järjestäminen sekä yhteistyö poliittisten päättäjien kanssa.

 Aktivismin muodot 

 Mielipidevaikuttaminen 

Mielenilmausten tarkoitus on vedota vallassa oleviin, jotta he muuttaisivat asioita. Suosittuja tapoja vedota ovat muun muassa sanomalehden mielipidekirjoitukset, mielenosoituskulkueet kaduilla sekä internetissä kerättävät vetoomukset eli adressit. Monesti asiaa pyritään tuomaan esille myös julkisella kampanjalla, esimerkiksi sosiaalisessa mediassa. Aktivismilla pyritään nostamaan asia yleiseen keskusteluun median kautta ja luomaan painetta vallassa oleville muuttaa asioita.

Mielipiteen vaikutusta voidaan pyrkiä tehostamaan esimerkiksi syömälakolla tai yhdistämällä mielenosoitukseen kansalaistottelemattomuutta tai suoraa toimintaa. Kuitenkin pääpaino on vetoamisella muihin asioiden muuttamisessa.

 Kansalaistottelemattomuus 

pienoiskuva|360x360px|Martin Luther King on yksi tunnetuimmista kansalaistottelemattomuutta harjoittaneista henkilöistä maailmalla Mahatma Gandhin ohella.
Kansalaistottelemattomuus on rauhanomaisen poliittisen protestin muoto, jossa kieltäydytään noudattamasta lakia tai aktiivisesti rikotaan sitä tavoitteena korjata koettu epäoikeudenmukaisuus.Jyväskylän yliopisto: Kansalaistottelemattomuus  Kansalaisyhteiskunnan tutkimusportaali, sanasto.Oxford Dictionaries.Encyclopedia Britannica. Kansalaistottelemattomuuden kohteena voi olla julkinen valta tai yksityisen sektorin toimija, kuten yritys.

 Suora toiminta 

Suorassa toiminnassa muutos pyritään saamaan aikaan muuttamalla asiaa suoraan omilla teoilla. Suoran toiminnan muotoja ovat muun muassa yritysten boikotointi, työntekijöiden lakko ja omaisuuden tuhoaminen. Suomessa suoraa toimintaa ovat olleet muun muassa venäläistämiskausien aktiivinen vastarinta, kuten kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murha, Lapuan liikkeen toimeenpanemat kommunistien muilutukset, Eläinten vapautusrintaman koe-eläinten vapauttamiset ja iskut turkiksia myyviin liikkeisiin, Koijärvi-liikkeen rakentama pato suon kosteana pitämiseksi sekä äärioikeiston vastaanottokeskuksen tuhopolttoyritys.

 Vaihtoehtoiset elämäntavat 

Vastakulttuuriksi kutsutaan yleensä jotain ryhmää tai liikettä, joka vastustaa yhteiskunnassa vallitsevaa kulttuuria tai hylkää sen täysin. Vastakulttuurit ovat usein poliittisesti aktiivisia ja pyrkivät vaikuttamaan yhteiskunnalliseen kehitykseen tarjoamalla vaihtoehtoisia tapoja elää ja ajatella. 

Esimerkiksi ekokylissä asuvat pyrkivät elämään luonnonmukaisesti ja usein asumiseen erilaisia sosiaalisia tavoitteita. Kaupunkiaktivismissa pyritään taas luomaan yhteisöllisiä tiloja ja vaihtoehtoisia toimintatapoja kaupunkiin. Esimerkiksi Helsingissä toimiva yhteisöllinen Sompasauna on kaikille avoin ja ilmainen sauna, kun taas Helsingin pyöräpajalla voi korjata oman pyöränsä.

Vegaanit puolestaan pyrkivät välttämään kaikkea eläinten hyväksikäyttöä kieltäytymällä tuotteista, joissa on eläinperäisiä ainesosiaMikä on vegaani? Vegaaniliitto.  http://www.vegaaniliitto.fi/www/fi/tietoa/mika-on-vegaani.

 Internet 

Internet-aikakaudella aktivismi on siirtynyt verkkoon ja esimerkiksi blogeiksi kutsutut nettipäiväkirjat ja wikit ovat muuttaneet ja haastaneet sekä perinteisen politiikan että tiedonvälityksen luoden uusia ja vaihtoehtoisia julkisuuksia sekä paljastaen poliittisesti arkaluotoisia tietoja, joita perinteinen media ei ole pystynyt saamaan selville.Pertti Lappalainen (2005). Verkolla valtaa. SoPhi-kirja. Jyväskylä: Minerva-kustannus Esimerkki tällaisesta kommunikaatioaktivismista (tai internetaktivismista) on Wikileaks-verkkosivusto, joka heinäkuussa 2010 paljasti Afganistanin sotaa koskevan salaisen asiakirja-aineiston. Internet ei ole pelkkä kommunikaatiokanava, vaan kokonaan uudenlainen organisoitumismuoto.Hintikka, Kari A. (2008). Politiikkaa 2.0 - internet uusien puolueiden alustana. Politiikka 50(1)

Sosiaalisen median tukemana tapahtuvaa aktivismia on kutsuttu myös konnektiiviseksi toiminnaksi, jossa aktivismin pääasiallinen muoto on viestintää: viestintäteknologia mahdollistaa organisoitumisen henkilökohtaisten huolenaiheiden ympärille. W. Lance Bennett & Alexandra Segerberg (2012). The Logic of Connective Action. Information, Communication & Society 15:5, 739-768, https://doi.org/10.1080/1369118X.2012.670661 Eräs tunnettu esimerkki tällaisesta uudentyyppisestä digitaalisesta aktivismista on #MeToo-kampanja.

 Merkittäviä aktivismin saavutuksia 

 Suomessa 
pienoiskuva|Eugen Schaumanista tuli kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin surmattuaan 1904 sortokausien suomalaisaktivistien esikuva.
 Suomalaisuusliike onnistui kohottamaan suomen kielen ja suomenkielisten asemaa ja arvostusta 1800-luvulla ruotsinkielisten vastustuksesta huolimatta. Fennomaani J. V. Snellmanin esityksestä säädettiin 1863 kieliasetus, jonka myötä suomen kieli kohotettiin oikeus- ja virkakieleksi ja suomenkieliset alkoivat saada kielellisiä oikeuksia.
 Perustuslaillisten passiivinen ja aktivistien aktiivinen vastarinta, naisasialiike ja vuoden 1905 suurlakko ja mielenosoitukset johtivat yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen, sananvapauteen sekä ensimmäisen sortokauden päättymiseen.
 Jääkäriliike loi sotilaallisia edellytyksiä Suomen itsenäistymiselle (1917) ja itsenäisyyden turvaamiselle luomalla rungon Suomen puolustusvoimille.
 Koijärvi-liike toi ympäristönäkökulman pysyvästi suomalaiseen politiikkaan.
 Talonvaltauksilla on estetty lukuisten kulttuurihistoriallisesti arvokkaiden rakennusten purkamisia ja nostettu kulttuuriarvoja julkiseen keskusteluun.
pienoiskuva|Virossa, Latviassa ja Liettuassa järjestettiin rauhanomainen mielenosoitus 23. elokuuta 1989 muistutuksena 50 vuotta aiemmin tapahtuneen Molotov–Ribbentrop-sopimuksen solmimispäivästä. Ajankohtaa pidettiin yleisesti Baltian valtioiden itsenäisyyden menettämiskauden alkupisteenä.
 Maailmalla 
 Theodor Herzlin 1800-luvun lopussa perustama juutalaisten kansallinen liike, sionismi saavutti tavoitteensa perustaa juutalaisille oma valtio, Israel 1948.
 Mohandas Gandhin johtama kansalaisliike saavutti Intian itsenäisyyden.
 Yhdysvalloissa vuosina 1945–1970 toimineen rasismin vastaisen kansalaisoikeusliikkeen, johtohahmonaan Martin Luther King, Jr., toiminta johti syrjinnän kieltävän kansalaisoikeuslain säätämiseen vuonna 1964.
Richard Stallmanin Free Software Foundation, GNU-projekti sekä 1980-luvun vapaiden ohjelmistojen liike laativat GNU-lisenssit avoimen lähdekoodin ohjelmistoille ja Linus Torvalds suostui julkaisemaan Linux-ytimen sellaisella lisenssillä, joka sisältää copyleft-lausekkeen.
 23. elokuuta 1989 Baltian maissa järjestettiin mielenosoitus neuvostomiehitystä vastaan ja Baltian maiden itsenäisyyden palauttamisen puolesta. Muodostettiin Baltian ketju, jossa noin kaksi miljoonaa toisiaan kädestä kiinni pitävää ihmistä muodosti 600 kilometriä pitkän ihmisketjun Tallinnasta Riian kautta Vilnaan.
 Kansalaisten suurimittaiset mielenosoitukset saivat aikaan mm. Serbian ja Ukrainan vallanvaihdokset 2000-luvun alussa, kun vanhan vallan edustajat olivat ilmeisesti väärentäneet vaalitappionsa voitoiksi.
 Eläinoikeusjärjestöjen aktiivisuus on johtanut eläinten kohtelun paranemiseen ja kosmetiikkateollisuuden eläinkokeiden kieltämiseen EU:n sisällä vuodesta 2009 lähtien.

 Katso myös 
Kansalaisyhteiskunta
Aktivistisijoittaja
Radikalismi
Vastamedia
Agitaatio

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 



 Dokumenttielokuvia 

 Jouko Aaltonen: Kenen joukoissa seisot (2006) 
 Saila Kivelä ja Vesa Kuosmanen: Eläinoikeusjuttu (2022) 
 Jouko Aaltonen: Miten korjata maailma (2023)
 Virpi Suutari: Havumetsän lapset (2024)

 Aiheesta muualla 

 Pertti Lappalainen: Kansalaisaktivismi . Jyväskylän yliopiston Kansalaisyhteiskunnan tutkimusportaali.
 Perttu Häkkinen: Aktivistit - miksi heitä vihataan? Yle Puhe 26.11.2013.




*