Sekveenit

Sekveenit tai sekvanit () olivat gallialainen heimo, joka asui ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Saône-, Rhône- ja Rein-jokien välisellä alueella ja jonka pääkaupunki oli Vesontio (nykyinen Besançon). 

Riidat heedujen kanssa saivat heidät kutsumaan paikalle germaanipäällikkö Ariovistuksen, jonka joukot voittivat heedut, mutta Ariovistus miehittikin sen jälkeen sekveenien alueen nykyisessä Alsacessa ja nosti vähitellen vaatimuksiaan. Yhdessä heedujen kanssa sekveenit pyysivät Julius Caesarin apuun vuonna 58 eaa. Caesar karkotti germaanit, mutta pakotti puolestaan sekveenit palauttamaan kaikki heeduilta anastamansa maat ja omaisuuden. Tästä katkeroituneena sekveenit liittyivät vuonna 52 eaa. Vercingetorixin johtamaan kapinaan roomalaisia vastaan ja kuuluivat niihin joukkoihin, jotka hävisivät Alesian taistelun. Rooman valtakunnan aikana sekveenit kuuluivat Gallia Belgican provinssiin. Diocletianuksen uudelleenjärjestelyssä sekveenien alueesta tuli yhdessä raurakien ja helvetialaisten alueiden kanssa erillinen Sequanian eli Maxima Sequanorumin provinssi.

 Lähteet 

Luokka:Muinaiset kansat
Luokka:Rooman viholliset ja liittolaiset
Luokka:Kelttiläiset kansat