Skellefteå

Skellefteå (aikaisemmin suom. HelettiMeänkielen sanakirja) on entinen kaupunki ja nykyinen Skellefteån kunnan keskustaajama. Skellefteå sijaitsee Perämeren rannikon läheisyydessä Pohjois-Ruotsissa. Se kuuluu Västerbottenin lääniin ja Västerbottenin historialliseen maakuntaan.

Historiaa

Skellefteån alueen läpi virtaava Skelleftejoki (joskus suom. HelettijokiKustaa Vilkuna: Kansatieteilijän työpöydältä: Kainuu-Kvenland.) oli aikoinaan rajajoki, jonka eteläpuolella asui helsinglantilaisia eli ruotsalaisia ja pohjoispuolella lappalaisia ja suomalaisia. Alueen suomalaista väestöä kutsuttiin keskiaikaisissa kirjoituksissa kveeneiksi ja heidän maataan Kvenlandiksi, esimerkiksi Ottar Haalogalantilaisen kuvauksessa noin vuodelta 890 sekä islantilaisen Níkulás Bergssonin Leiðarvísir og borgarskipan -nimisessä kuvauksessa pohjoisen kansoista vuodelta 1157.Kyösti Julku: Kvenland - Kainuunmaa. Oulu, 1986.Ohthere's story in Old English Orosius Ottarin matkakertomus muinaisenglannin ja englannin kielillä.Rafn, C.C. Antiquités Russes II, sivut 404–405.

Skellefteån seurakunta mainitaan ensi kerran 1324 ja ensimmäinen kirkko rakennettiin 1330.https://skellefteamuseum.se/nordana/fran-nordana-till-lejonstrom/landskyrkans-historia

Alueen vanhasta asutuksesta huolimatta Skellefteån kaupunki on Norlannin nuorimpia. Kaupungin perusti virallisesti kirkkoherra Nils Nordlander vuonna 1845. Vuonna 1967 kaupunkiin liitettiin Skellefteån maalaiskunta sekä Bureå, Byske ja Jörn. Kaupungin arvonimen Skellefteå menetti vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 Skellefteån kuntaan tulivat kuulumaan vielä Burträsk ja Lövånger. Nykyinen Skellefteån kunta on pinta-alaltaan ja väkiluvultaan paljon suurempi kuin entinen Skellefteån kaupunki.

 Nykyään 
Nykyään Skellefteå on kehittynyt teollisuus- ja kaivoskaupungiksi ja monet vanhat puurakennukset ovat saaneet väistyä tiilitalojen tieltä. 

Kaivosyhtiö Bolidenin kuparisulatto on toiminut Skellefteåssa 1930-luvulta lähtien. Se työllistää nykyisin noin 700–800 henkilöä. Skellefteåta kutsutaan joskus kultakaupungiksi () siellä kaivettavan kullan takia.

2020-luvun taitteessa kaupunkiin perustettiin suuri Northvolt-yrityksen akkutehdas, joka työllisti tuhansia ihmisiä. Yritystä ei kuitenkaan saatu kannattavaksi ja se ajautui Ruotsin suurimmaksi arvioituun konkurssiin maaliskuussa 2025. Tehtaalle pyritään löytämään jatkaja.

Vaakuna

Väestönkehitys

 Urheilu 
Skellefteåsta on kotoisin jääkiekkoseura Skellefteå AIK.

 Media 
Skellefteåssa on Norran-sanomalehden päätoimitus.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Skellefteå – Kaupungin viralliset sivut
 Destination Skellefteå – Matkailutoimisto, tietoa ruotsiksi, englanniksi ja espanjaksi

Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat
Luokka:Ruotsin kaupungit
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit