Väinö Kataja

Väinö Kataja (oik. Väinö Mikael Johan (Mikko Juhani) Ferdinand Jurvelius, 28. syyskuuta 1867 Hailuoto – 2. joulukuuta 1914 YlitornioTornionlaakson kirjailijoita: Väinö Kataja, viitattu 24.10.2014 (vanhentunut linkki) (Arkistoitu linkki Archive.org) (lähteessä Katajaa käsittelevien artikkeleiden luettelo)) oli suomalainen kirjailija ja maanviljelijä.

Henkilöhistoria
Katajan vanhemmat olivat nimismies Kaarle Mikael Jurvelius ja Inez Maria Ahnger. Hän kävi muutaman vuoden Oulun suomalaista yksityislyseota ja sen jälkeen Muhoksen Koivikon maanviljelyskoulun. Sen jälkeen hän viljeli tilaansa Ylitorniolla vuosina 1891–1914, joskin hän toimi jonkin aikaa myös sanomalehtimiehenä ja isänsä sairastaessa Ylitornion vt. nimismiehenä 1902–1906.Kuka kukin oli (Wikiaineisto) Kataja kuoli sydänkohtaukseen 47-vuotiaana joulukuussa 1914.

 Kirjallinen tuotanto
Kataja oli aikoinaan hyvin suosittu kirjailija. Hän on Peräpohjolan erämaiden, luonnon, ihmisten ja kansanelämän varhainen kuvaaja. Hän kirjoitti runsaasti teoksia, joihin kuuluu niin romaaneja, novelleja kuin näytelmiäkin.

Katajan esikoisteoksena on aiemmin pidetty romaania Irja (1901). Todellinen esikoisteos on kuitenkin löytynyt, sata vuotta kateissa ollut Nälkätalvena – Katovuoden kuvaus. Kirjaa on aikanaan ehditty painaakin sitä mukaa kun se ilmestyi lehden jatkoromaanina, mutta se ei tullut myyntiin. Yksi sidottu kappale löytyi Ulvilasta kirjankeräilijän hyllystä, ja siitä otettiin uusintapainos, joka ilmestyi syyskuussa 2014.Risto Koskinen, Kirjailija kadotti tekstin yli sata vuotta sitten kirja julkaistiin torstaina, Yle.fi/uutiset, 11.9.2014

Katajan romaaneista on tehty kolme elokuvaa: Erkki Karun ohjaama Koskenlaskijan morsian (1923) ja Valentin Vaalan ohjaama Koskenlaskijan morsian (1937) sekä Teuvo Puron ohjaama Noidan kirot (1927). Koskenlaskijan morsian -kirja oli menestysteos. Sitä myytiin aikoinaan yli 50 000 kappaletta. Heinärannan olympialaiset on ensimmäinen suomalainen urheiluaiheinen romaani.Ari Pusa, Suomi juostiin maailmankartalle, Helsingin Sanomat 24.10.2014 sivu A 33

Kunnianosoitukset
Väinö Katajan patsaan Ylitornioon on 1972 veistänyt kuvanveistäjä Ensio Seppänen.Ensio Seppänen: Kirjailija Väinö Katajan-patsas; Kuvataiteilijamatrikkeli.fi

 Teokset 
 Kootut teokset I–VI, Karisto, 1933–1935
 Valitut teokset, Karisto, 1973 951-23-0728-6

Novelleja
 Väinö Jurvelius, Myllyperän emäntä eli Lehmät eivät lopultakaan tulleet kotia, Kansanvalistus-seura, 1900 sarja: Kansanvalistus-seuran lehtisiä; 60; 15 s.
 Kulmuja 1, Kuvia elämän varrelta, Boman ja Karlsson, 1901
Kulmuja 2, Kuvia elämän varrelta, Boman ja Karlsson, 1903
 Varavallesmannina: kuvia Perä-Pohjolasta, Boman & Karlsson, 1906
 Maalaiskuvia 1, kokoelma novelleja, Karisto, 1907
Maalaiskuvia 2, Kokoelma novelleja, Karisto, 1908
 Tornionjoelta: valikoima jälkeenjääneitä tuotteita; elämäkerrallisen katsauksen kirjoittanut U. W. Walakorpi, Karisto, 1915

Romaaneja
 Nälkätalvena – Katovuoden kuvaus, Satakunnan lehti, 1895. Väylä 2014 (uusintapainos)
 Irja, Boman & Karlsson, 1901
 Tuskaa: kuvaus raukoilta rajoilta, Karisto, 1907
 Elämän loppuessa, Karisto, 1908
 Lain varjolla: romaani Perä-Pohjolasta, Karisto, 1909
 Uuteen elämään: idylli erämaasta, Karisto, 1909
 Eri isää: kuvaus maalaistytön elämästä, Karisto, 1910
 Kruununtorppari: kuvaus Kiveliöstä, Otava, 1910
 Ollin-Mikko, Aapon-Ulla ja Ullan-Eino: kertomus kylän takalistolta, Otava, 1910
 Toisen oma: kevät-unelma, Karisto, 1910
 Heinärannan "Iso-Musta": kyläkuvaus, Karisto, 1911
 Ihmiskohtalo: kuvaus tilattoman elämästä, Karisto, 1911
 "Kesäyö": taiteilijan elämästä, Kustannus oy. Kansa, 1911
 Portaankorvan emäntä: kuvaus Ruotsin rajoilta, Otava, 1911
 Tullikavaltajia: kuvaus Torniojoen varrelta, Karisto, 1911
 Heinärannan osuusmeijeri: kyläkuvaus, Karisto, 1912
 Ruotsin rajalta: tullikavalluskuvaus Torniojoen varrelta, Karisto, 1912
 Hevosmiehiä: markkinakuvaus Torniojoelta, Karisto, 1913
 Kun isoja herroja kulki Heinärannan kautta: kyläkuvaus, Karisto, 1913
 Murheen voima: erämaan tarina, Otava, 1913
 Heinärannan olympialaiset: kyläkuvaus, Karisto, 1914
 Koskenlaskijan morsian: romaani Perä-Pohjolasta, Karisto, 1914
 Noidan kirot: kuvaus Lapin rajoilta, Karisto, 1914
 Sotainen tarina: kertomus Heinärannalta, Karisto, 1914
 Airiselän tukinajossa: kuvaus Lapin rajoilta, Otava, 1915
Näytelmiä
 Kantopään lukuhuoneella: kansannäytelmä 2:dessa näytöksessä, Karisto, 1901
Kokouksesta palattua: kuvaus yhdessä näytöksessä, Boman ja Karlsson, 1901
 Poutaa odottaessa: ilveily 2:ssa näytöksessä, U. W. Telén, 1902
 Maalaisia neuvomassa: kolminäytöksinen komedia, Karisto, 1908
 Halleyn tähti: kaksinäytöksinen pila, Karisto, 1910
 Sonniyhdistystä perustamassa: kaksinäytöksinen riitanäytelmä, U. W. Telén & C:o, 1910
 Karjanäyttelyssä: kaksinäytöksinen huvinäytelmä, Karisto, 1913

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Mäkitalo, Mirjam: Väinö Kataja kotiseutunsa kuvaajana. Ylitornion kunnan kotiseutulautakunta, 1964.
 Heikkilä, Kristiina: Väinö Kataja rajaseudun kuvaajana. Pro gradu -tutkielma. Tampereen yliopisto. 1976
 Piippola, Irene: Viihdekirjailija Väinö Katajan rakkauskertomusten maailmat. Strukturalistis-sosiologinen näkökulma viihdekirjallisuutemme alkutaipaleelle. Pro gradu-tutkielma. Tampereen yliopisto. 1990.

 Aiheesta muualla 
 Vapaasti ladattavia Väinö Katajan e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä

 Novelleja ja kirjoituksia Liitto-lehteen:
 Maalaisnuorisolle. 30.11.1909.
 Manttaalirasitusta. 27.5.1909.
 Pakkohuutokauppa. 19.8.1909.

Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Vuonna 1867 syntyneet
Luokka:Vuonna 1914 kuolleet