Metsänhoitaja

Metsänhoitaja (, lyhenne MH tai metsänhoit.) on Suomessa arvonimi, joka myönnetään metsätieteellisestä koulutusohjelmasta valmistuneille maatalous- ja metsätieteiden maistereille (MMM). Alun perin metsänhoitaja oli Evon metsäopistosta valmistuneiden tutkintonimike. Kun metsänhoitajakoulutus siirrettiin vuonna 1908 Helsingin yliopistoon, tutkinnosta muodostui alempi korkeakoulututkinto. Tällöin ylempi korkeakoulututkinto oli maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti. Vastaava maisterin arvo myönnettiin anomuksesta kandidaatille ja jonka sai suoritettuaan leimaveron.

Metsänhoitajat työskentelevät metsäsektorilla ja sitä sivuavilla aloilla yleensä asiantuntija- ja esimiestehtävissä.

Suomessa metsänhoitajaksi voi valmistua Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa tai Itä-Suomen yliopiston luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunnassa (Joensuun kampus). Metsätieteiden opiskelijoita näissä kutsutaan metsäylioppilaiksi.

 Historia 
Sana metsänhoitaja vakiintui suomen kieleen Suomen senaatin kielenkääntäjän C. G. Borgin ansiosta, kun hän käänsi suomen kielelle eräitä metsähallintoa ja metsäopetusta koskevia säädöstekstejä ja saksalaisen ylimetsäneuvos Edmund von Bergin Suomen senaatille laatiman esityksen, jonka käännös julkaistiin nimellä ”Kertomus Suomenmaan metsistä 1858”. Metsänhoitaja-nimikkeestä tehtiin arvonimi vasta 1970-luvun lopulla.

Korkeampi metsäopetus alkoi Suomessa vuonna 1860, kun metsäkonduktööri A. G. Blomqvist otti rakenteilla olleeseen Evon metsäopistoon yksityisopetukseen kymmenen miestä, joista sitten tuli ensimmäiset Suomessa koulutetut metsänhoitajat. Tuolloiseen opetussuunnitelmaan kuuluneita oppiaineita olivat esimerkiksi metsätiede, kemia ja kasvitiede. Opiskelijapulan vuoksi opisto oli suljettuna vuodesta 1867 vuoteen 1874.

Yliopiston metsänhoitotutkintoon kuuluneet pääaineet olivat vuoteen 1944 asti metsänhoito, metsänarvioiminen, metsäpolitiikka ja metsäteknologia. Vuodesta 1944 vuoteen 1951 metsätutkinto oli jaettu yleis-, suo-, teknilliseen, taloustieteelliseen ja puukaupalliseen linjaan. Aluksi näistä vain neljä ensimmäistä oikeuttivat metsänhoitajan arvon saamiseen, mutta vuonna 1949 päätettiin antaa metsänhoitajan arvo myös puukaupallisen linjan suorittaneille. Vuonna 1951 metsätutkintoon lisättiin vielä kuudenneksi linjaksi metsänsuojelulinja.

Metsänhoitajia oli 1868 vuonna 1960. Metsänhoitajien ammattijärjestö oli Metsänhoitajaliitto, joka perustettiin vuonna 1927 ja lakkautettiin vuonna 2016.

 Metsänhoitajien koulutus 
Opiskelija voi suunnata joko metsäekonomian, liiketoiminnan ja yhteiskunnan, tai metsien ekologian ja käytön puolelle. Kandi- ja maisteriopintojen opintosuunnat pitävät lisäksi sisällään kaikkiaan 10 erikoistumisalaa. Opintoihin kuuluu myös vapaavalintaisia opintoja sekä yleisopintoja, joiden avulla voi kehittää työelämässä vaadittavaa osaamista sekä tehdä tutkinnosta itsensä näköisen. Opiskelija voi suorittaa kursseja/opintokokonaisuuksia myös muissa Helsingin yliopiston koulutusohjelmissa tai jopa toisessa yliopistossa JOO:n (joustava opinto-oikeus) avulla (esim. Aalto yliopisto).

Metsänhoitajien työllistyminen
Metsätieteiden maisterit työllistyvät enimmäkseen erilaisiksi asintuntijoiksi ja johtotehtäviin. Noin kaksi kolmasosaa työskentelee metsäalalla, jossa maistereiden suurimmat työllistäjät ovat teollisuus ja koulutus.

Metsänhoitajat työllistyvät yleensä hyvin ja melko nopeasti valmistumisen jälkeen. Erikoistumisaloista parhaiten työllistyivät metsäekonomian opiskelijat, joista suuri osa kuitenkin työskentelee metsäalan ulkopuolella. Parhaiten koulutuksen sisältöä vastaavaan työhön työllistyivät metsänarvioinnin ja metsäsuunnittelun opiskelijat.

Metsänhoitajien työttömyysaste on noin 3 %, mikä on keskimääräistä matalampi. Metsänhoitajia valmistuu vuodessa noin 80-100, ja yhteensä työmarkkinoilla on noin 2400 metsätieteiden opinnot suorittanutta maisteria. Metsänhoitajien työllisyysmahdollisuudet ovat jatkossakin todennäköisesti hyvät, sillä metsäsektorin työllistämisvaikutuksen arvellaan kasvavan biotalouden merkityksen kasvaessa. Noin puolet metsänhoitajista työskentelee yksityisellä sektorilla. Erilaisia metsänhoitajia työllistäviä aloja ovat esimerkiksi metsäteollisuus ja puukauppa, sahateollisuus, bioenergia, logistiikka ja metsiin liittyvä teknologia, metsäteollisuuden ja metsätalouden palvelutoiminta, ohjelmistot ja konsultointi, rahoitusala, valtion tutkimuslaitokset ja valtio-omisteiset liikelaitokset, ministeriöt sekä erilaiset järjestöt.

 Kansainvälisyys 
Metsänhoitajan (engl. forester) ammatti on hyvin kansainvälinen ja suomalaisilla metsänhoitajilla onkin hyvät mahdollisuudet työllistyä ulkomaille. Ulkomailla työskentelevien osuudella mitattuna metsänhoitajat on yksi Suomen kansainvälisimmistä akateemisista ammattikunnista. Koska monet suomalaisista metsäalan yrityksistä ovat kansainvälisiä ja toimivat useissa eri maissa, on metsänhoitajien mahdollista työskennellä ulkomailla myös suomalaisissa yrityksissä.

Myös metsänhoitajaksi opiskelu voi tähdätä kansainvälisyyteen. Ulkomailla suoritetun opiskelijavaihdon tai harjoittelun lisäksi suomalaisessa yliopistokoulutuksessa tarjotaan useita englanninkielisiä kursseja joissa opiskelu tapahtuu kansainvälisessä ympäristössä yhdessä Suomessa vaihdossa olevien opiskelijoiden kanssa.

Osana Helsingin yliopiston metsätieteiden laitosta toimii Viikki Tropical Resources Institute (VITRI) jossa metsänhoitajan opinnot suuntautuvat trooppisten ja sub-trooppisten metsien kestävään käyttöön ja hoitoon.

IFSA (International Forestry Students’ Association on metsänhoitajiksi opiskelevien kansainvälinen katto-organisaatio, joka yhdistää metsäylioppilaita maailmanlaajuisesti. IFSA:n jäseniä ovat Helsingin ja Itä-Suomen yliopisto. Jäseniä on noin 3 000 yli 40 maassa. IFSA:n tarkoituksena on parantaa yliopistojen vaihtomahdollisuuksia ja edustaa opiskelijoita kansainvälisessä metsäalan päätöksenteossa. IFSA:n tavoitteita ovat metsäopintojen rikastuttaminen ja kansainvälisen vuorovaikutuksen lisääminen.

 Katso myös 
 Maatalous-metsätieteelliset yliopistotutkinnot
 Ylimetsänhoitaja
 Metsätieteet Suomessa

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Metsänhoitajaliitto ry
 Suomen Metsätieteellinen Seura 

*