Sulva

Sulva () on Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Sulvan saaristo ja rannikon puoleiset kylät (mm. Sundom) liitettiin 1973 Vaasaan ja itäiset kylät (mm. Sulvan kirkonkylä) Mustasaareen. Sulvan puukirkko on vuodelta 1786. Kirkon suunnitteli Johan Elfström. Sulva muodostettiin Maalahden kappeliseurakunnaksi vuonna 1647 ja se itsenäistyi vuonna 1860.Otavan iso tietosanakirja, osa 8. Helsinki: Otava, 1964.  Sulvan seurakunta kuuluu Mustasaaren seurakuntayhtymään ja Porvoon hiippakuntaan.

Sulvan naapurikunnat olivat Laihia, Maalahti, Mustasaari, Raippaluoto ja Vaasa.

Sulvan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1968. ''Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1972, s. 150. Otava 1971, Helsinki. 

Söderfjärdenin törmäyskraatteri

Sulvan länsipuolella oleva Söderfjärden on syntynyt noin 530 miljoonaa vuotta sitten syntyneestä meteoriittikraatterista. Kraatterin pohja on enimmillään noin 300 metrin syvyydessä. Peltoaukea on yksi Pohjoismaiden suurimmista kuivatusurakoista. Patojen, kanavien ja pumppujen avulla onnistuttiin 1920-luvulla maan kohoamista nopeuttamaan 200 vuodella, jolloin saatiin yli 2 000 hehtaaria uutta peltoa. Peltoaukean tunnistaa pyöreästä muodosta. Syksyisin kraatterin pellot täyttyvät muuttavista kurjista. Syyskuun lopussa 2006 siellä oli yli 7 000 kurkea yhtaikaa.

Historia
Sulva on mainittu asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1552, jolloin se kuului Mustasaaren pitäjään. Myöhemmin alue liitettiin Maalahden pitäjään. Sulvalaiset rakensivat pitäjän ensimmäisen saarnahuoneen vuosina 1626–1628,minkä jälkeen Maalahden papit alkoivat pitää siellä jumalanpalveluksia joka kolmas sunnuntai. Sulvan nykyinen kirkko rakennettiin vuosina 1783–1786. Sulva muodostettiin Maalahden kappeliksi vuonna 1647, ja seurakunta itsenäistyi vuonna 1860.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 5: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 257–266. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1973. .

Kyliä
Munsmo, Riimala (Rimal), Sulva (Solf), Sundom

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Sulvassa oli kaksi taajamaa: kirkonkylä (430 asukasta) ja Sundom (726 asukasta). Vuonna 1960 kirkonkylässä oli 376 asukasta ja Sundomissa 850 asukasta.

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Sulvan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.

Vuonna 1973 Sulvan kunta jaettiin Vaasan ja Mustasaaren kesken, asukasmäärien osalta melkein tasan. Vaasaan liitetyllä alueella oli 1 235 asukasta ja Mustasaareen liitetyllä 1 263 asukasta.

Nykyään Vaasan kuuluvalla Sundomin suuralueella on 2 497 asukasta (31.12.2016) ja Mustasaareen kuuluvalla Sulvan osa-alueella 2 648 asukasta (31.12.2015).

Sulvassa puhutaan omaa pohjanmaanruotsin murretta.

 Hallinto 
Valtuustokaudella 1969–1972 Sulvan kunnanvaltuustossa oli 17 paikkaa, joista yksitoista oli RKP:n hallussa, viisi sosiaalidemokraateilla ja yksi kansandemokraateilla.

 Tunnettuja asukkaita 
 Lars-Eric Bergstén, saarnaaja 
 Jan-Ola Östman (s. 1951), Skandinaavisten kielten professori 
 Edvard Helenelund, kansanedustaja (RKP)

 Lähteet 

Aiheesta muualla
Solf - Sulva

*