Sigrid Undset

Sigrid Undset (20. toukokuuta 1882 Kalundborg, Tanska – 10. kesäkuuta 1949 Lillehammer, NorjaUndset, Sigrid, Kirjasampo, viitattu 20.10.2021) oli norjalainen kirjailija. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1928. 

Elämänvaiheet
pienoiskuva|Undsetin kotimuseo Bjerkebæk Lillehammerissa.
Sigrid Undset oli tunnetun arkeologin Ingvald M. Undsetin tytär. Isä vaikutti siihen, että tytär kiinnostui jo lapsena keskiajan historiasta. Isän kuoltua Sigrid joutui 17-vuotiaasta lähtien elättämään itsensä Oslossa toimistovirkailijana. Vuonna 1912 hän avioitui taidemaalari Anders Svarstadin kanssa. Liitto päättyi eroon vuonna 1925. 

Undset pakeni vuonna 1940 Norjan saksalaismiehitystä Yhdysvaltoihin mutta palasi toisen maailmansodan päätyttyä vuonna 1945.Oscar norjalaiselle animaatioelokuvalle. Norja.fi (Web Archive 2007). 

Tuotanto
Undset kuvaa teoksissaan naisia historian eri vaiheissaWSOY:n Iso Tietosanakirja, osa 10 vuodelta 1997, s. 27.. Kirjailijan varhaisimpia töitä oli vuonna 1912 julkaistu novellikokoelma Fattige skjæbner. Se viitoitti tulevienkin teosten teemoiksi naiseen, kotiin, äitiyteen ja lapseen liittyvät asiat. Niinpä Undset katsoi, että onnellisuuden tavoittelu olisi selvimmin mahdollista lapsen välityksellä. Undset tunnusti, että naisten vapautuspyrkimykset ovat oikeutettuja, mutta niiden edelle hän asetti kodin ja lasten tarpeet. 

Historiallisissa romaaneissaan Undset pyrki realistisuuteen eikä halunnut verhota keskiaikaa salaperäisyyden hämyyn. Hänen tunnetuin teoksensa Kristiina Lauritsantytär I–III (Kristin Lavransdatter) on sijoitettu 1300-luvun Norjaan. Se kuvaa varakkaan naisen elämää kehdosta hautaan. Ensimmäisessä osassa päähenkilö kamppailee isänsä kanssa päästäkseen naimisiin rakastamansa miehen kanssa, toisessa osassa kuvataan päähenkilön avioliittoa ja kolmannessa osassa tämän vanhenemista ja taistelua ruttoepidemiaa vastaan.

Undset kokeili joissakin teoksissaan (muun muassa Jenny, 1911) modernistien myöhemmin suosimaa tajunnanvirtatekniikkaa. Hän kirjoitti yli 30 teosta. Muun muassa Anna-Maria Tallgren ja Väinö Jaakkola suomensivat niistä useita.

Arvostus
Undset sai vuoden 1928 Nobelin kirjallisuuspalkinnon. Sen perusteena oli hänen teostensa voimakkaat kuvaukset ​​Pohjolan elämästä keskiajalla. Hän myi Nobelin palkintomitalin ja lahjoitti siitä saadut rahat Suomen lasten hyväksi talvisodan aikana.

Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Undsetin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön. Undsetin kuva oli aiemmin myös sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737-300 -koneen pyrstössä.

Vuonna 1999 Undset sai kuvansa 500 Norjan kruunun seteliin. Undsetin kuvalla varustettu seteli jäi pois käytöstä vuonna 2019.

Teokset
Suomennetut teokset
 Kevät (Våren), suom. Väinö Jaakkola, WSOY 1924 Sarja: Aikamme romaaneja: 6
 Kristiina Lauritsantytär: 1, Seppele, 2, Emäntä, 3. Risti (Kristin Lavransdatter), suom. Siiri Siegberg, WSOY 1923 Aikamme romaaneja: 12–14
 Pyhän Halvardin elämä ja ihmetyöt ja Viga-Ljot ja Vidgis, suom. Siiri Siegberg, WSOY 1925
 Olav Auduninpoika 1–2 (Olav Audunssøn i Hestviken), suom. Siiri Siegberg, WSOY 1926 Sarja: Olavin suku -sarja: 1--2
 Olavinlapset 1–2 (Olav Audunssøn og hans børn), suom. Impi Sirkka, WSOY 1929 Sarja: Olavin suku -sarja: 4
 Ida Elisabet (Ida Elisabet), suom. Anna-Maria Tallgren, WSOY 1933
 Yksitoista vuotta (Elleve aar), suom. Anna Talaskivi, WSOY 1935
 Jenny (Jenny, 1911), suom. Anna-Maria Tallgren, WSOY 1936
 Peilikuvia (Splinten av troldspeilet), suom. Anna-Maria Tallgren, WSOY 1938 
 Puoli tusinaa nenäliinoja, myös antologiassa: Maailmankirjallisuuden mestarinovelleja 1, toim. Aulis Ojajärvi WSOY 1961 (6. p. 1990)
 Rouva Hjelde
 Selma Broter
 Simonsen
 Tjodolf
 Rouva Hjelde
 Lannistumaton sydän (Madame Dorothea), suom. Anna-Maria Tallgren, WSOY 1942
Muut novellit
 Ensimmäinen kosketus (Det första mötet), Suom. Irmeli Niemi. antologissa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1976 

Kaikki teokset

 1907: Fru Marta Oulie (romaani)
 1908: Den lykkelige alder (novelleja)
 1909: Fortællingen om Viga-Ljot og Vigdis (romaani)
 1910: Ungdom (runoteos)
 1911: Jenny (romaani)
 1912: Fattige skjæbner (novelleja)
 1914: Våren (romaani)
 1915: Fortællinger om kong Artur og ridderne av det runde bord (historia)
 1917: Splinten av troldspeilet (romaani)
 1917: Tre søstre (esseitä)
 1918: De kloge jomfruer (novelleja)
 1919: Et kvindesynspunkt (esseitä)
 1920 – 1922: Kristin Lavransdatter (romaanitrilogia), («Kransen» (1920), «Husfrue» (1921) ja «Korset» (1922).)
 1921: Vårskyer
 1925: Sankt Halvards liv, død og jærtegn
 1925: Olav Audunssøn i Hestviken (romaani)
 1927: Olav Audunssøn og hans barn (romaani)
 1927: Katholsk propaganda (esseitä)
 1929: Gymnadenia (romaaneja)
 1929: Etapper (esseitä)
 1930: Den brændende busk (romaani)
 1930: Hellig Olav, Norges konge (esseitä)
 1932: Ida Elisabeth (romaani)
 1933: Etapper. Ny række (esseitä)
 1933: To europeiske helgener
 1934: Elleve aar (omaelämäkerrallinen romaani)
 1936: Den trofaste hustru (romaani)
 1937: Norske helgener (historia)
 1938: Selvportretter og landskapsbileder (historia)
 1939: Madame Dorthea (romaani)
 1939: Klosterliv - På pilegrimsferd - Sognekirken (i «Norsk kulturhistorie II»),
 1943: Sigurd and his brave companions. A tale of medieval Norway (lastenkirja)
 1945: Tilbake til fremtiden (muistelmia)
 1947: Lykkelige dager (muistelmia)

 Lähteet 

Aiheesta muualla

Norjalaiset kirjallisuuden Nobel-palkinnon saajat 
Vapaasti ladattavia Sigrid Undsetin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta
 Sigrid Undset kertoo lapsuudestaan. ´"Elleve aar", Helsingin Sanomat, 13.01.1935, nro 11, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 T. Vahlstén : Sigrid Undset ja hänen Kristiina Lauritsantyttärensä, Helsingin Sanomat, 30.05.1935, nro 144, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajat
Luokka:Norjalaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1882 syntyneet
Luokka:Vuonna 1949 kuolleet