Carl Gustaf Mannerheim

Carl Gustaf Mannerheim (10. elokuuta 1797 Louhisaaren linna, Askainen – 9. lokakuuta 1854) oli suomalainen hallintomies, kreivi ja kuuluisa hyönteistutkija. Hän oli marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin isoisä.

Suku ja koulutus
Carl Gustaf Mannerheim syntyi Louhisaaren linnassa Askaisissa vuonna 1797. Isä Carl Erik Mannerheim oli Linnén oppilaita. Isä oli harrastanut ikänsä botaniikkaa, mutta oli myös korkeassa virassa oleva poliitikko. Äiti oli Vendla Sofia von Willebrand. Poika Carl Gustaf keräsi jo lapsuudessaan hyönteisiä, erityisesti kovakuoriaisia. 16-vuotiaana hän meni opiskelemaan Turkuun ja jatkoi sitten C. R. Sahlbergin opastamana kovakuoriaiskokoelmiensa täydentämistä. Heistä tuli myöhemmin pysyviä ystäviä. C. G. Mannerheim erikoistui lakiopintoihin ja valmistuttuaan vuonna 1819 hän pääsi sihteeriksi Pietariin Keisarin Suomen asiain valtiosihteerille Robert Henrik Rehbinderille.

 Virka-ura 
Mannerheim toimi vuosina 1826–1831 muun muassa Helsingin yliopiston kanslerinsihteerinä.Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917. Venäjän vallan aika 1809–1917 Mannerheim nimitettiin vuonna 1833 Vaasan läänin maaherraksi, mutta siirtyi pian Viipurin lääniin samaan tehtävään. Vuosina 1839–1854 hän toimi Viipurin hovioikeuden presidenttinä.

 Avioliitto ja lapset 

Mannerheimin puoliso oli vuodesta 1832 lähtien Eva Vilhelmina von Schantz, joka oli Suomen sodassa kunnostautuneen everstiluutnantti Carl Constantin von Schantzin ja Carolina Lovisa Weissman von Weissensteinin tytär. Avioliitosta syntyivät lapset:

 Sofia Augusta, syntyi 10. elokuuta 1833 Vaasassa, kuoli 25. toukokuuta 1867 esikoistyttärensä Jeannen (1867–1910) synnytykseen. Avioitui vuonna 1866 italialaisen diplomaatin Francois Cottan kanssa
 Carl Robert, syntyi 1835, kuoli 1914. Suomen marsalkka Mannerheimin isä. Avioitui vuonna 1862 Hélène von Julinin kanssa. Peri kreivin arvon.
 Eva Carolina Vilhelmina, syntyi 17. joulukuuta 1836 Viipurissa, kuoli 30. syyskuuta 1905. Jäi naimattomaksi ja oli isonveljensä vararikon jälkeen viimeinen Mannerheim-sukuinen Louhisaaren kartanon omistaja. Kasvatti sisarensa Sofian tyttären Jeanne Cottan.
 Anna Maria, syntyi 18. kesäkuuta 1840 Viipurissa, kuoli vuonna 1924 Nyköpingissä, avioitui löytöretkeilijä Adolf Erik Nordenskiöldin kanssa
 Lars August, syntyi 16. heinäkuuta 1843, kuoli 3-vuotiaana vuonna 1846 Viipurissa
 Gustaf Johan, syntyi 27. lokakuuta 1846 Viipurissa, kuoli 19-vuotiaana 28. joulukuuta 1865 Turussa.Mannerheim nr 277, tab 8 Adelsvapen.com. 22.12.2014. Viitattu 14.3.2016. (ruotsiksi)

Tutkija
Kaiken vapaa-aikansa Mannerheim kartutti kovakuoriaiskokoelmiaan ja oli myös kirjeenvaihdossa yli sadan eurooppalaisen koleopterologin kanssa. Häntä ei juuri nähty kulttuuririennoissa. Sitä vastoin hänellä oli työnsä kautta hyvät kontaktit Viipurin ja hyvin kansainvälisen Pietarin alueilla. Hän saattoi jatkuvasti hyödyntää Pietarin tiedeakatemian eläintieteellisen museon laajaa hyönteistieteellistä kirjastoa ja mallikokoelmia. Pietarissa hänellä ei ollut juuri aikaa retkeilyyn, joten kokoelmat karttuivatkin enimmäkseen vaihtamalla ja ostamalla muilta keräilijöiltä. 

Muut tuon ajan venäläiset ja suomalaiset tutkijat eivät rohjenneet yleensä kuvata uusia lajeja kysymättä ensin Mannerheimin mielipidettä. Tämä auktori sai heiltä sitten vastapalveluna paljon mallikappaleita omiin kokoelmiinsa. Erityisesti Mannerheim käytti suuria summia trooppisten Buprestidae-heimon yksilöiden hankkimiseen kertomatta tästä esimerkiksi vaimolleen. Myöhemmin Helsingissä eläintieteen professorina toimineen Fr. W. Mäklinin avustuksella kokoelmat saatiin Viipurissa uuteen järjestykseen. Mannerheim testamenttasi 20 000 lajia käsittäneen arvokkaan kuoriaiskokoelmansa Helsingin yliopistolle. (Coll. Mannerheim)

Mannerheim kuvasi lukuisia tieteelle uusia kovakuoriaislajeja. Osa näistä on julkaistu C. R. Sahlbergin teoksessa Insecta Fennica.

Mannerheimin lukuisat systematiikan ja eliömaantieteen aloja käsittelevät julkaisut ovat tulleet tunnetuiksi aikoinaan. Hän teki paljon tutkimusmatkoja ulkomaille ja organisoi paikalliset hallintoviranomaiset ja muun muassa lääkärit keräämään kuoriaisia esimerkiksi tuolloin Venäjälle kuuluneesta Alaskasta. Näissä järjestelyissä epäilemättä edesauttoivat suomalainen amiraali Arvid Adolf Etholén ja monet muut suomalaistaustaiset Venäjän virkamiehet.

Julkaisuja

Mannerheim, C. G. von. 1825. Novae coleopterorum species imperii Rossici incolae descriptae, in Hummel, Essais entomologiques, 1(4):19–41.
Mannerheim, C. G. von. 1837. Enumération des Buprestides, et description de quelques nouvelles espèces de cette tribu de la famille des Sternoxes, de la collection de M. Le Comte Mannerheim. Bulletin de la Société Impériale des Naturalistes de Moscou 8:1–126. 
Mannerheim, C. G. von. 1843. Beitrag zur Käferfauna der Aleutischen Inseln, der Insel Sitkha und Neu-Californiens. Bulletin de la Société Impériale des Naturalistes de Moscou 16:3–142. 
Mannerheim, C. G. von. 1844. Lettre a S. E. Mr. Fischer de Waldheim ou relation d un voyage fait en 1844, en Suede, en Danemarck et dans nord de l'Allemagne. Bulletin de la Société Impériale des Naturalistes de Moscou 17: 844–872. 
Mannerheim, C. G. von. 1852. Insectes Coléoptères de la Sibérie orientale nouveaux ou peu connus. Bulletin de la Société Impériale des Naturalistes de Moscou, 25:273–309. 
Mannerheim, C. G. von. 1853. Dritter Nachtrag zur Kefer-Fauna der Nord- Amerykanischen Laender der Russischen Reiches. Bulletin de la Société Impériale des Naturalistes de Moscou, 3:3–181.

Mannerheimin kuvaamia kovakuoriaislajeja
Cymindis macularis Mannerheim, 1823 (Carabidae)
Bembidion fellmanni (Mannerheim, 1823) enohyrrä (Carabidae)
Haliplus lineolatus Mannerheim, 1844 (Haliplidae)
Hydroporus nigellus Mannerheim, 1853 (Dytiscidae)
Gonioctena arctica (Mannerheim, 1853) lapinruskokalvaja (Chrysomelidae)

Mannerheimin mukaan nimettyjä lajeja
Bembidion mannerheimi Sahlberg, 1827 (Carabidae)
Platynus mannerheimii (Dejean, 1828) liekokurekiitäjäinen (Carabidae)
Oxyporus mannerheimii Gyllenhal, 1827 mustatattiainen (Staphylinidae)
Mannerheimia arctica (Erichson, 1840) (Staphylinidae)
Dolichopus mannerheimi Zetterstedt 1838 (Diptera: Dolichopodidae)

 Ritarikunnat 

 kehyksetön|55x55px  Pyhän Vladimirin ritarikunta neljännen luokan risti (1828)
 kehyksetön|55x55px  Pyhän Stanislauksen ritarikunta toisen luokan risti (1836)
 kehyksetön|55x55px  Pyhän Stanislauksen ritarikunta ensimmäisen luokan risti (1842)
 kehyksetön|55x55px  Pyhän Annan ritarikunta ensimmäisen luokan risti (1845)
 kehyksetön|55x55px  Pyhän Annan ritarikunta ensimmäisen luokan risti keisarillisella kruunulla (1849)
 kehyksetön|55x55px  Pyhän Vladimirin ritarikunta toisen luokan risti suurristillä (1851)

Katso myös
 Mannerheim (suku) 

Lähteet

Aiheesta muualla


Anto Leikola: kovakuoriaiskreivi Carl Gustaf Mannerheim 
CGE Mannerheimin suku ja perhe
Carl Gustaf Mannerheim Biografiskt lexikon för Finland, Svenska litteratursällskapet i Finland, 2014  

Luokka:Suomalaiset entomologit
Luokka:Vaasan läänin maaherrat
Luokka:Viipurin läänin maaherrat
Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit
Luokka:Suomalaiset kreivit
Luokka:Vuonna 1797 syntyneet
Luokka:Vuonna 1854 kuolleet