Viron kruunu

Viron kruunu (, valuuttatunnus EEK, lyhenne Virossa kr) oli Viron virallinen rahayksikkö vuosina 1928–1940 ja uudestaan 1992–2010. Kruunu jakaantui sataan senttiin ().  

Ennen kuin kruunu vuonna 1928 otettiin käyttöön, Viron rahayksikkönä oli markka. Neuvostovallan aikana 1941–1992 Virossakin oli käytössä Neuvostoliiton rupla. Kun maa Neuvostoliiton hajotessa itsenäistyi, siellä otettiin uudestaan käyttöön kruunu-niminen oma valuutta, joka oli käytössä, kunnes maassa vuoden 2011 alussa siirryttiin euroon.

 Kruunun historia 
 I tasavallan kruunu 
Viron rahayksikkönä vuosina 1919–1927 ollut Viron markka oli heikentynyt ja valtion kultavaranto pienentynyt niin nopeasti, että vuonna 1924 rahauudistuksen katsottiin tulleen välttämättömäksi. Uusi rahayksikkö kruunu otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1928. Se perustui Skandinavian rahaliiton kruunun kultakantaan, jonka mukaisesti rahalaki määräsi Viron kruunun arvoksi 100/248 grammaa puhdasta kultaa. Viro otti samaan aikaan suuren ulkomaisen lainan, minkä turvin kruunun arvo saatiin vakaaksi. Sidoskurssi pysyi kiinteänä vuoden 1933 talouskriisiin asti.

Uusia kruunuseteleitä ei saatu vielä vuoden 1928 alusta liikkeelle, vaan ensimmäiset kymmenen kruunun setelit vasta syyskuussa 1928 ja muut nimellisarvot vähitellen seuraavina vuosina. Sitä ennen käytettiin vanhoja sadan markan seteleitä, joihin merkittiin päällepainatuksella "ÜKS KROON" (yksi kruunu). Myös sentti- ja kruunukolikot tulivat käyttöön vähitellen vuodesta 1928 alkaen.

 Neuvostoliiton valtakausi 
Elokuussa 1940 Neuvostoliitto miehitti Viron, ja rupla otettiin käyttöön 25. marraskuuta 1940. Aluksi kruunu pysyi käytössä ruplan rinnalla, mutta 25. maaliskuuta 1941 rupla korvasi kruunun kokonaan. Virolaisten hallussa olleet kruunut vaihdettiin siten, että yksi kruunu vastasi 1,25 ruplaa, vaikka kruunun markkina-arvo oli tuohon saakka ollut noin kahdeksankertainen.

Saksan miehityksen aikana 1941–1944 myös valtakunnanmarkka oli käytössä Virossa. Toisen maailmansodan jälkeen rupla oli ainoa virallinen maksuväline Virossa vuoteen 1991 asti.

 II tasavallan kruunu 
Jo ennen Neuvostoliiton hajoamista, vuodesta 1987 alkaen, Virossa alkoi valmistautuminen oman kansallisen valuutan käyttöön ottamiseksi. Vuonna 1989 julistettiin kilpailu seteleiden ja kolikoiden suunnittelemiseksi. Setelisarjasta tulikin uudenlainen, mutta kolikoissa päädyttiin neuvostoaikaa edeltäneiden kolikoiden lähes identtisiin toisintoihin. Viron irtauduttua Neuvostoliitosta ja itsenäisyyden palauduttua kruunu otettiin jälleen viralliseksi maksuvälineeksi 20. kesäkuuta 1992. Uusi kruunu korvasi silloisen Venäjän ruplan suhteessa 1:10.

Viron uusi kruunu sidottiin 1992 Saksan markkaan (DEM) kiinteällä kurssilla 8 EEK = 1 DEM, ja euroon tämän korvattua Saksan markan suhteessa 1 EUR = 1,95583 DEM tästä lasketulla kurssilla 15,64664 EEK = 1 EUR. Kun Viron kruunu kytkettiin ERM II:een 27. kesäkuuta 2004, kurssi lyhennettiin muiden euroon liitettyjen valuuttojen tapaan kuuteen merkitsevään numeroon 15,6466 EEK = 1 EUR . Valuutanvaihtopaikoissa kaupalliset osto- ja myyntikurssit ovat luonnollisesti poikenneet tästä jonkin verran.

 Vaihto euroon 
Viro otti euron käyttöön 1. tammikuuta 2011, ja Viron kruunun rinnakkaiskäyttöajaksi oli määritelty kaksi viikkoa tuosta päivästä eteenpäin .  Virosta tuli entisistä neuvostotasavalloista ensimmäinen euroalueeseen liittynyt maa, ja samalla toistaiseksi ainoa Suomen euronaapuri. Kruunu kävi maksuvälineenä euron rinnalla siirtymäajan, joka oli 1.–14. tammikuuta 2011.

Virallinen muuntokurssi on 15,6466 EEK = 1 EUR eli sama kuin kruunun kurssi oli ollut koko ajan euroon nähden. 

Euroon siirtymisen ajankohtaa jouduttiin lykkäämään aiemmasta tavoitteesta (2007), koska Viro ei aiemmin vielä täyttänyt rahaunionin inflaatioehtoa.EuroVeeb, haettu 7.9.2008 

Viron euroon siirtymisen kestoksi oli määritelty yhteensä puolentoista kuukauden aika paikallisten pankkien välityksellä. Vuoden 2010 joulukuun alusta kauppiaat saivat hakea käteiskassaansa varastoon valmiiksi eurovaluuttaa, jota ei saanut laittaa kiertoon ennen vuodenvaihdetta. Maksimirajaksi pankkien kesken pienille ja keskisuurille yrityksille oli annettu 10 000 euroa. Myönnettyä ennakkosummaa vastaava varaus kruunuissa merkittiin yrityksen pankkitililtä käyttövaroista pois. Eurokolikoita yritys sai pyytää maksimissaan 20 kg:n verran. Pankki jätti yritykselle vapauden valita, minkä arvoisina kolikoina se halusi tämän erän lunastaa. Kaikki ennakkoon saadut eurot oli säilytettävä selvästi erillään lukitussa paikassa vuodenvaihteeseen saakka.

Joulukuun 2010 alusta myös yksityiset kansalaiset saivat vaihtaa pankeista valmiiksi käteiseuroja ja ostaa virallisia Viron euron tutustumispakkauksia. Asiakkaiden pankkitileillä tapahtui automaattinen muunnos kruunuista euroiksi vuoden vaihtuessa keskiyöllä virallisen vahvistetun kurssin mukaan ilman palvelumaksua. Pankkien velvollisuudeksi ottaa vastaan kierrosta palaavia kruunuja oli määritelty 14. tammikuuta 2011 saakka.

Joulukuun alusta sai myös tehdä ostoksia Virossa euroissa, jos myyjä omalta puoleltaan hyväksyi kaupankäynnin euroissa ja hänellä oli hallussaan ennakkoon varattuja euroja.

Lisäksi Viron valtiovarainministeriö valmisteli kotitalouksia euron käyttöön omalla kampanjallaan. Jokaiseen kotiosoitteeseen postitettiin joulukuun 2010 alussa kirje ja tavallisen kotitalouden tutustumispaketti uuteen rahaan. Kirjekuori sisälsi ilmaisen eurolaskimen, "Tere euro" -lehtisen viroksi ja venäjäksi sekä esittelykirjeen Viron valtiovarainministeriltä Jürgen Ligiltä ja EU:n talouskomissaarilta Olli Rehniltä. Kampanjan perimmäinen tarkoitus oli ehkäistä rajuja hinnanmuutoksia ja inflaatiota euroajan alkaessa.

Käteisrahat

Virossa oli kruunuajan päättyessä käytössä 1, 2, 5, 10, 25, 50, 100 ja 500 kruunun arvoisia seteleitä ja 5, 10, 20 ja 50 sentin sekä 1 ja 5 kruunun kolikoita.  Eräät nimellisarvot olivat jo harvinaistuneet rahaliikenteessä, kuten 1 ja 50 kruunun setelit sekä 5 sentin kolikko, koska niitä ei enää valmistettu .

Setelit
 Arvo kr  Arvo €  Etupuoli  Taustapuoli  Painovuodet   Suunnittelija  1 kruunu  0,06 €  125px  Kristjan Raud (1865–1943), taiteilija  125px  Toompean linna ja Pikk Hermann (Pitkä Hermanni -torni)  1992  Urmas Ploomipuu 2 kruunua  0,13 €  125px  Karl Ernst von Baer (1792–1876), tiedemies  125px  Tarton yliopisto  1992, 2006, 2007  Urmas Ploomipuu 5 kruunua  0,32 €  125px  Paul Keres (1916–1975), shakinpelaaja 125px  Narvanjoen varren saksalainen linnoitus ja Ivangorodin venäläinen linnake  1991, 1992, 1994  Vladimir Taiger 10 kruunua  0,64 €  125px  Jakob Hurt (1839–1907), kansatieteilijä, teologi ja kielitieteilijä  125px  Urvasten tammi ("Tamme-Lauri")  1991, 1992, 1994, 2006, 2007  Vladimir Taiger 25 kruunua  1,60 €  125px  A. H. Tammsaare (1878–1940), kirjailija  125px  Vargamäen maatila  1991, 1992, 2002, 2007  Vladimir Taiger 50 kruunua  3,20 €  125px  Rudolf Tobias (1873–1918), säveltäjä ja urkuri  125px  Estonia-teatteri  1994  Vladimir Taiger 100 kruunua  6,39 €  125px  Lydia Koidula (1843–1886), runoilija  125px  Vaahtopäät lyövät Suomenlahden rannikon klintteihin  1991, 1992, 1994, 1999, 2007  Vladimir Taiger 500 kruunua  31,96 €  125px  Carl Robert Jakobson (1841–1882), poliitikko  125px  Haarapääsky lentää maaseutumaiseman yllä  1991, 1994, 1996, 2000, 2007  Vladimir Taiger 10 kruunua, juhlaseteli  0,64 €  Kuva Eesti Pankin sivulla   Virolainen tyttö kansallispuvussa, lyhdettä pidellen (vuoden 1928 setelin etusivun näköispainos)  Kuva Eesti Pankin sivulla   Urvasten tammi ("Tamme-Lauri") ja Viron vaakuna  2008  Günther Reindorff, Vladimir Taiger Eesti Vabariik 90 - Ühiselt ehutatud riik; juhlasetelin myyntikansio, s. 3. Eesti Pank, 2008.  

Kolikot

Käyttökolikot
Kaikissa kolikoissa etupuolella (kruuna) on Viron vaakuna. Senttiarvoisissa kolikoissa se on ilman kilpeä, yhden ja viiden kruunun kolikoissa kilven kanssa mutta ilman tammenlehviä. Vaakunan ympärillä on kolikon lyöntivuosi jaettuna siten, että kaksi numeroa (vuosituhat ja -sata) ovat vasemmalla ja loput kaksi (vuosikymmen ja vuosi) oikealla.

Taustapuolella (klaava) on senttiarvoisissa kolikoissa keskellä senttimäärä numeroina, numeroiden alla sana SENTI, ja numeroiden ympärillä kehänä sanapari EESTI VABARIIK (), jonka aloittaa ja päättää pieni neliö. 50 sentin kolikossa on vielä lisäksi kohollaan olevan kolikon reunuksen sisäpuolella kehänä pienten helmien kehä. Yhden kruunun kolikon klaavapuoli on muutoin samankaltainen kuin senttikolikoissa, mutta numeron 1 alla lukee KROON ja kehällä kiertävän EESTI VABARIIK -sanaparin aloittaa ja päättää pieni ympyrä.

Vuodelta 2008 on olemassa myös yhden kruunun kolikko, jonka kruunapuoli on samanlainen kuin peruskolikossa, mutta klaavapuolella on keskellä Viron 90-vuotisen itsenäisyyden lehvätunnus, ja sen alla lukee 1 KROON.

Vuodelta 1993 olevassa viiden kruunun kolikossa klaavapuolella on peura ja sen ympärillä kehällä tekstit EESTI VABARIIK 75 ja 5 KROONI. Vuodelta 1994 olevassa viiden kruunun kolikossa keskellä on abstrakti veistoksellinen kuvio ja siinä numero 5, kuvion yllä teksti EESTI PANK 75 ja alla teksti KROONI.

 Arvo kr  Arvo €  Suunnittelija(t)  Kuva  Laskettu liikkeeseen  Lyöntivuodet  Lyöntipaikat  5 senttiä  0,003 €  A. Raud, A. Mölder  20. kesäkuuta 1992  1991, 1992, 1995  RE Juveel, Tallinna  10 senttiä  0,006 €  A. Raud, A. Mölder   20. kesäkuuta 19921991, 1992, 1994, 1996  RE Juveel, Tallinna  1997  Rahapaja Oy, Suomi   1998, 2002  South-African Mint Ltd, Etelä-Afrikka  2006  Staatliche Münzen Baden-Württemberg, Saksa   2008  Staatliche Münze Berliini, Saksa  20 senttiä  0,01 €  A. Raud, A. Mölder   20. kesäkuuta 19921992, 1996  RE Juveel, Tallinna  20. huhtikuuta 1998  1997, 1999  South-African Mint Ltd, Etelä-Afrikka 2003, 2004  Rahapaja Oy, Suomi 2006  Staatliche Münzen Baden-Württemberg, Saksa 50 senttiä  0,03 €  A. Raud, A. Mölder   20. kesäkuuta 1992  1992  RE Juveel, Tallinna  2004  Rahapaja Oy, Suomi 2006  British Royal Mint, Yhdistynyt kuningaskunta  2007  Monnaie de Pariisi, Ranska   1 kruunu  0,06 €  A. Raud, A. Mölder   26. joulukuuta 1992  1992, 1993, 1995  RE Juveel, Tallinna 2. maaliskuuta 1998  1998, 2000, 2001, 2003  Rahapaja Oy, Suomi 2006  Koninklijke Nederlandse Munt, Alankomaat  J. Meristo   2008  2008  Staatliche Münze Berlin, Saksa  5 kruunua  0,32 €  A. Raud, A. Mölder   20. helmikuuta 1993  1993  RE Juveel, Tallinna 3. toukokuuta 1994  1994  RE Juveel, Tallinna 

Juhlarahat
Käyttökolikoiden lisäksi Virossa on julkaistu useita juhlarahakolikoita maan itsenäisyyden palautumisen jälkeisenä aikana. Juhlarahat ovat hopeaa tai kultaa, yksi platinaa. Näistä on luettelo Viron keskuspankin sivuilla Eesti krooni meenemündid.

 Katso myös 

 Viron talous
 Eesti Pank

 Lähteet 

Vaihtokurssi
 Euro -> Viron kruunu  Viron kruunu -> Euro  - Valuuttalaskuri.org

Aiheesta muualla
 Eesti Pankin Internet-sivut (mm. seteleiden ja kolikoiden kuvat)   
 Bisnes- ja talousuutisia suomeksi Virosta

Luokka:Euroalueen entiset kansalliset rahayksiköt
Luokka:Viron talous
Luokka:Viron historia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit