Purjevene

16 Etuharus t. Förstaagi17 KikkitaljaPieni purjesanasto Kuvassa on Lightningluokan kevytvene.

Purjevene on vene, joka liikkuu tuulen vaikuttaessa sen purjeisiin. Purjevene on siis purjelaivaa pienempi purjealus; raja on häilyvä, ja siihen vaikuttaa koon lisäksi myös rungon muoto, takilatyyppi ja aluksen käyttötarkoitus. Purjeveneet jaetaan joko runkorakenteen mukaan yksirunkoisiin ja monirunkoisiin (kaksirunkoinen katamaraani ja kolmirunkoinen trimaraani) tai köliveneisiin ja kevytveneisiin. Köliveneen ja kevytveneen taas erottaa toisistaan kölin tyyppi, kevytveneissä ei ole painoköliä.

Rakenne
Purjeveneissä tarvittavat osat ovat runko, monirungoissa kaksi tai kolme, takila eli riki sekä köli, joka on köliveneissä painolla varustettu, ja kevyt- ja monirunkoveneissä kevytrakenteinen.

Runko
Rungot valmistetaan pääsääntöisesti joko lasikuidusta tai puusta. Myös hiilikuiturunkoisia valmistetaan; pääsääntöisesti vain kilpaveneet ovat hiilikuiturunkoisia. Runkomateriaaleista yleisin nykyisin on lasikuitu.

2010-luvun lopulla perhepursissa yleistyi uusi runkomalli, jota on kutsuttu tulppaanirungoksi. Sille ominaisia ovat pitkät laitapalteet, pystyt varalaidat ja perään asti täysleveät partaat. Tämä malli tuottaa hyötyjä sekä purjehdusominaisuuksien että sisätilojen suhteen.
Takila ja purjeet

Takilaksi kutsutaan välineistöä, jonka varaan ja avulla aluksen purjeet levitetään. Kiinteä takila tarkoittaa mastoja ja puomeja sekä vantteja ja haruksia. Kiinteän takilan osat, vantteja ja haruksia lukuun ottamatta, valmistetaan alumiinista tai puusta, mutta joskus myös hiilikuidusta. Vantit ja harukset ovat lähes poikkeuksetta metallia, useimmiten vaijeria. Purjeita viritetään pääsääntöisesti skuuteilla eli jaluksilla. Falleilla eli nostimilla nostetaan ja lasketaan purjeet. Fallit sekä skuutit ja muut trimmit muodostavat yhdessä juoksevan takilan.

Lähes kaikissa purjeveneissä on isopurje, joka on kiinnitetty isomastoon ja puomiin. Isomaston skuuttia sanotaan isoskuutiksi; yksipurjeisilla veneillä kuitenkin vain skuutiksi. Sen lisäksi veneissä voi olla yksi tai useampia haruspurjeita, ja mesaani, eli isomaston takana sijaitseva isomastoa pienempään mesaanimastoon kiinnitetty purje. Tämän lisäksi veneessä voi olla myötätuulipurje, joka on leikattu tavallista pyöreämmäksi, kuten spinaakkeri.

Köli

Jokaisessa purjeveneessä on köli. Kölin tarkoituksena on estää runkoon nähden sivuttaissuuntainen liike, sorto sekä pitää myös venettä mahdollisimman pystyasennossa. Köliveneissä köli on painolla varustettu ja siten kallistusta vastustava, joko itse köli on painava, tai kölissä on painobulbi; kevytveneissä ja monirungoissa köli on kevyt, pelkkä sortoa estävä levy. Kevytköli voi olla joko kiinteä, tai nostettava nostoköli.

 Purjevenetyyppejä 
Purjeveneiksi mielletään lähes kaikki yksimastoiset ja monet kaksimastoiset purjealukset. Kolmi- ja sitä useampimastoiset purjealukset ovat useimmiten purjelaivoja.

Kölivene
Kölivene on yksirunkoinen, painokölinen purjevene. Kölivenetyyppejä on lueteltu seuraavana.

Suurin osa purjeveneistä on sluuppeja. Ne ovat yksimastoisia purjeveneitä, jossa on isopurje, keulapurje sekä mahdollisesti lisäksi myötätuulipurje, kuten spinaakkeri. Kutterit ovat toinen yksimastoisten köliveneiden päähaara; ne ovat yksimastoisia purjeveneitä, joissa on kaksi tai useampia haruspurjeita maston keulan puolella.

Ketsi ja jooli ovat kaksimastoisia veneitä, joissa on isomastoa pienempi mesaanimasto. Se sijaitsee isomaston takana. Ketsissä mesaanimasto on peräsimen etupuolella, joolissa peräsimen takapuolella. Ketsi on venetyyppinä joolia selvästi yleisempi.

Kevytvene

Painokölittömät kevytveneet jaetaan erilaisiin luokkiin. Tunnetuin kevytvene lienee Optimistijolla. Muita luokkia ovat mm.olympialuokka 49er, Laser ja Eurooppa-jolla. Suomen suurin kevytvene on 38 jalkainen ja seitsemän hengen miehistöllä purjehdittava A Scow. Suomessa kevytveneluokan toimintaa hallinnoi ja kehittää Suomen Urheiluveneliitto. Osa kevytveneitä ovat puhtaita kilpaveneitä ja jotkut saavuttavat suotuisissa oloissa 20 - 30 solmun nopeuksia. Eräitä kevytveneitä taas voi käyttää lyhyisiin retkipurjehduksiin.

Monirunkoveneet
Katamaraani

Katamaraanissa on kaksi runkoa, joiden vesilinja on kapea vastuksen vähentämiseksi. Kölejä on kaksi, eikä niissä tarvita lisäpainoa kallistusta estämään veneen leveyden vuoksi. Yleensä myös peräsimiä on kaksi. Tunnusomaista katamaraaneille on vähäinen kallistelu, vauhti ja isopurjeen takaliikin yläosan pyöreä muoto. Pienemmissä katamaraaneissa on useimmiten nostokölit, matkakatamaraneilla kölit ovat yleensä kiinteät.

Trimaraani

Trimaraanissa on kolme runkoa, keskirunko ja sivuille levitetyt ponttoonit estämään kallistumista. Köli on yleensä keskirungossa eikä siinä tarvita lisäpainoa.

 Purjeveneiden määrät Suomessa 
+￼VenetyyppiVeneilyn määrä ja taloudelliset vaikutukset Suomessa - Merenkulkuhallituksen julkaisuja 5/2005  kplkevytveneet  16.000köliveneet  14.500moottoripurjehtijat  3.500 Yhteensä  34.000

 Manner-Suomen yleisimmät purjevenemerkit v. 2022 

 H-vene    
 Bavaria   
 Albin    
 Sunwind    
 Jeanneau   
 omavalmiste    
 Avance      
 Finn Express    
 Beneteau    
 Maxi       

 Finngulf    
 Guy    
 Hallberg-Rassy    
 Helmsman    
 Finn    
 Pohjoismainenkansanvene    
 Inferno    
 Swan    
 Hanse    
 Dufour    

 Elan   
 Dehler    
 Ohlson    
 Rock    
 X-Yachts    
 Artekno    
 Targa    
 Vindö    
 Maestro    
 Guyline    

Katso myös
 Vene
 Purjealus
 Purjehdus
 Kilpapurjehdus
 Itämerenristeilijä
 Utö-risteilijä
 Saaristoristeilijä

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Veneet
Luokka:Purjehdus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit