Soijamaito

Soijamaito on soijapavuista uutettu maitoa muistuttava proteiinipitoinen kasvijuoma, jota käytetään samoihin tarkoituksiin kuin tavallista maitoa.    

Soijamaitoa on käytetty perinteisesti Aasiassa, jossa se luokitellaan peruselintarvikkeeksi. Länsimaissa soijamaito on suosittua esimerkiksi vegaanien, maitoallergisten ja laktoosi-intoleranssista kärsivien keskuudessa.  

Kaupoissa myytävää soijamaitoa on täydennetty usein esimerkiksi kalsiumilla, D-vitamiinilla ja B12-vitamiinilla helpottamaan etenkin vegaaneille tärkeiden ravintoaineiden saantia. Soijamaitoa myydään tavallisen vaihtoehdon lisäksi myös kaakaojuomana tai vaniljalla maustettuna. 

Soijajuomaa ei saa markkinoida Suomessa soijamaidon nimellä, koska maito-sanaa ei saa käyttää muista kuin luontaisista eläinperäisistä maidoista.Tietoisku: Saako kaura- ja kookosmaitoa kutsua maidoksi? Kuluttajaliitto. https://www.kuluttajaliitto.fi/materiaalit/tietoisku-saako-kaura-ja-kookosmaitoa-kutsua-maidoksi/

 Käyttö 
Soijamaitoa voidaan käyttää kuten tavallista maitoakin: sellaisenaan juotavana, kahvissa, kaakaossa, ruoanlaitossa ja leivonnassa.

Soijamaidosta valmistetaan esimerkiksi tofua eli "soijajuustoa". Soijajuoma voidaan myös hapattaa ja sakeuttaa esimerkiksi pektiinillä, jolloin saadaan jugurttia muistuttava tuote.

 Terveysvaikutukset 
Soijamaito sisältää toisaalta myös klorogeenihappoa, jolla saattaa olla keskeinen rooli verensokerin ja elimistön rasva-aineenvaihdunnan säätelyssä. Soija sisältää myös syringiinihappoa, jonka on havaittu lievittävän diabetesta rotilla annostasoilla 25 ja 50 mg/painokilo.

Rintasyöpäpotilaita ohjeistetaan välttämään runsasta soijatuotteiden nauttimista, koska soijan sisältämät isoflavonoidit saattavat aiheuttaa hedelmällisyysikäisille naisille rintasyöpää. Vuonna 2019 julkaistussa kiinalaisessa väestötutkimuksessa havaittiin kuitenkin, että se naisten väestöneljännes, joka sai vähiten soijaperäisiä isoflavoneja (keskimäärin 4,5 mg/vrk), sairastui yhtä usein rintasyöpään kuin se väestöneljännes, joka sai niitä eniten (19 mg/vrk). Tutkimuksessa ei tarkasteltu kuitenkaan erikseen niitä, jotka saivat runsaasti soijaperäisiä isoflavonoideja. Soijaperäisen isoflavonoidin määrä voi nousta esimerkiksi tasolle 84 mg/vrk, jos soijaproteiinia käytetään usein korvaamaan eläinperäisiä proteiinilähteitä. 

Edellä mainitun tutkimuksen laatineet tutkijat laskivat aiheesta julkaistujen väestötutkimusten perusteella, että jokainen kymmenen gramman lisäys soijaperäisiä isoflavonoideja laskisi rintasyöpäriskiä kolmella prosentilla. Soijan käytön ja rintasyövän välistä yhteyttä selvittäneiden tutkimusten tulokset ovat olleet kuitenkin ristiriitaisia. Tämä saattaa liittyä siihen, että soijankäyttö yhdistyy mahdollisesti pienempään rintasyöpäriskiin vain silloin, kun sitä on käytetty suuria määriä jo lapsuudessa tai nuoruudessa

 Katso myös 
 Kasvimaito

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Maidon korvikkeet
Luokka:Soija
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit