Pimeys

Pimeys on näkyvän valon puuttumista.

Yön pimeys maapallolla
Tähtitieteellisen pimeyden katsotaan vallitsevan silloin, kun Aurinko on yli 18 astetta horisontin alapuolella. Silloin Auringon valoa ei siroa ilmakehän molekyyleistä juuri lainkaan ja yötaivaan kirkkaus on vain 1/400 000-osa siitä, mitä se on Auringon ollessa juuri horisontissa. Kun Aurinko on 12–18 astetta horisontin alapuolella, vallitsee tähtitieteellinen hämärä, jolloin on käytännössä myös jo täysin pimeää.Karttunen et al. 2008, s. 384.

Suomessa ei tule missään täyttä pimeyttä toukokuun ja heinäkuun välillä. Suomessa kaikkein pimeimmät yöt esiintyvät alkusyksyllä elokuun lopun ja syyskuun aikana. Silloin maa on tumma ja lumeton, ja puiden lehdet vähentävät ulkovalaistuksen leviämistä taivaalle. Päiväntasaajalla pimeys (astronominen hämärä mukaan lukien) kestää joka yö vuoden ympäri vähän yli 10 tuntia.Karttunen et al. 2008, s. 391–393.

 Uskomukset 
Babylonialaiset ja assyrialaiset pelkäsivät pimeän aikana niin paljon pahoja henkiä, että tuskin uskalsivat poistua asunnoistaan auringonlaskun jälkeen.

Katso myös
Hämärä
Valosaaste
Nyktofobia

Lähteet

Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Anna Paljakka: Pimeässä pelottavat möröt ja hörhöt . Helsingin Sanomat 20.11.2006.

Luokka:Valo
Luokka:Ei mitään