Armas Lindgren

pienoiskuva|Lindgrenin, Saarisen ja Geselliuksen koti Hvitträsk.
pienoiskuva|Unioninkatu 26
pienoiskuva|Helsingin uusi ylioppilastalo
 pienoiskuva|Sammatintie 6-8 Helsingin Vallilassa.
Armas Eliel Lindgren (28. marraskuuta 1874 Hämeenlinna – 3. lokakuuta 1929 Kööpenhamina) oli suomalainen arkkitehti ja rakennustaiteen professori.Termonen, 2006, s. 70 Hän oli osakkaana arkkitehtitoimisto Gesellius-Lindgren-Saarisessa vuosina 1897–1905 ja piti omaa toimistoaan vuosina 1905–1929. Lindgrenin kiinnostus suuntautui muun muassa rakennussuojeluun, ja hän otti voimakkaasti kantaa esimerkiksi Vanhan Rauman säilyttämisen puolesta. Vuonna 1902 hänestä tuli Taideteollisuuskeskuskoulun ensimmäinen taiteellinen johtaja. Alvar Aalto opiskeli Lindgrenin suojattina vuodesta 1916 ja työskenteli myös hänen toimistossaan. Lindgren nimitettiin vuonna 1919 Teknillisen korkeakoulun rakennustaiteen professoriksi ja hän toimi arkkitehtuurin osaston johtajana 1919–1925.

Lindgrenin puoliso oli vuodesta 1898 opettaja Irene Olivia Hellstén (1878–1929). Armas Lindgren on haudattu Helsinkiin Kulosaaren hautausmaalle. Kulosaaressa on Armas Lindgrenin tie (entinen Södra Strandvägen).

 Töitä 
 Arkkitehtitoimisto Gesellius-Lindgren-Saarinen 
 Suomen paviljonki Pariisin maailmannäyttelyssä (1900)
 Vakuutusosakeyhtiö Pohjolan talo, Helsinki, ulkoarkkitehtuuri ja sisustus (1901)
 Hvitträsk, Kirkkonummi (1901–1903)
 Suomen kansallismuseo, Helsinki (1902)
 Huvila Hvittorp, Kirkkonummi (1902)
 Suur-Merijoen kartanon päärakennus, Viipurin maalaiskunta (1903, tuhoutui jatkosodan aikana)
 Tampereen Säästöpankin talo (1903)
 Pohjoismaiden Osakepankki, Helsinki (1904)
 Kirjolan kartanon päärakennus, Johannes (1907–1908, tuhoutui talvisodassa 1940)

 Oma toimisto 
 Håkansbölen kartano, Vantaa (1905)
 Vanemuine-teatteri, Tartto, Viro (1906, tuhoutui 1944)
 Valtiopäivätalosuunnitelma ”Vox Populi” (1908) yhdessä Herman Geselliuksen kanssa
 Hämeenlinnan toripuisto ja puistopaviljongit (1910)
 Uusi ylioppilastalo, Helsinki (1910) yhdessä Wivi Lönnin kanssa
 Korporaatio Sakala, Tartto, Viro (1910) yhdessä Wivi Lönnin kanssa
 Henkivakuutusyhtiö Suomen talo, Helsinki (1911)
 Helsingin Vanhankaupunginlahden järjestelyehdotus suursatamineen M. Björklundin kanssa (1912)
 Estonia-teatteri Tallinnassa (1913) yhdessä Wivi Lönnin kanssa
 Vakuutusyhtiö Kalevan talo, Helsinki (1911–1914)
 Haikon kartano, Porvoo (1914)
 Kulosaaren kasino, Helsinki (1915)
 Ribbingshof (myöh. Ribbinginhovi), Helsinki (1916–1917)
 Työväen asuntoja Outokumpuun (1919)
 Työväen asuntoja Helsingin Vallilaan, mm. As Oy Sammatti ja As Oy Luja (1917–1927)
 Täktomin kappeli Hangossa yhdessä Bertel Liljequistin kanssa (1919–1920, uudelleen 1943) tiilestä
 Kemiön kirkon muutostyöt ja hautausmaasuunnitelma (1922)
 Suomen Pankin sisustus (1922)
 Topeliuksenkatu 11, Töölö, naisten asuintalo, jossa keskuskeittiö (1922)Kaija Hackzell: Taka-Töölö, kortteli 487 Helsingin Sanomat 28.10.1994.
 Ehdotus Eduskuntatalon arkkitehtuurikilpailussa yhdessä B. Liljequistin ja H.Lindénin kanssa (1924)
 Turun tuomiokirkon entistyssuunnitelma (1923–1929)
 Säynätsalon ja Valkealan kirkot (1926) yhdessä Bertel Liljequistin kanssa
 Ehdotus Suodenniemen uuden hautausmaan siunauskappeliksi (1926)
 Kulosaaren hautausmaan kappeli, Helsinki (1927)
 Ruskeasannan kappeli, Vantaa (1927)
 Kuusankosken kirkko (1929)
 Käkisalmen luterilainen kirkko (1929–1930)
 Wäinö Aaltosen ateljeerakennus (1929, purettu 1979)
 Käkisalmen, Noormarkun, Kuusankosken sekä Espoon kirkon entistyssuunnitelmat (1929)
 Helsingin yliopiston odontologian ja serologis-bakteriologian laitos (1931)
 Noormarkun kirkko (1931–1932)

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Armas Lindgrenin historiikki Taideteollisen korkeakoulun sivustolla (Internet Archivessa, tallennettu 15.5.2007)


Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Vuonna 1874 syntyneet
Luokka:Vuonna 1929 kuolleet