Šiauliai

pienoiskuva|vasen|Šiauliain Pietarin-Paavalin katedraali, joka on rakennettu alun perin 1600-luvun taitteessa
Šiauliai (, , , 1800-luvulla , sittemmin ) on Liettuan neljänneksi suurin kaupunki, jonka asukasluku vuonna 2011 oli 109 328 asukasta.

Historia
Šiauliai perustettiin 22. syyskuuta 1236. Vuonna 1445 sinne rakennettiin puukirkko, jonka tilalle rakennettiin 1625 yhä kaupungissa olevalla tiilikirko.

Vuosien 1500 ja 1700 välillä Ruotsin sotavoimat ja rutto tuhosivat kaupunkia, mutta 1700-luvun lopussa paikalle syntyi teollisuutta. Vuonna 1795 Siauliaista tuli alueen hallinnollinen keskus ja 1800-luvulla kaupungista tuli kaupallisuuden keskus, joka muun muassa rautateitse yhdisti Liettuaa Riikaan ja Liepājaan. Kaupungin rautatieasema avattiin 1871.

Šiauliain rakennuksista tuhottiin Ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana noin 85 prosenttia ja kaupungin keskusta tuhoutui täysin. Uudelleenrakennus aloitettiin vuonna 1970.

Asukasluvun kehitys

 Vuosi 1840 1897 1959 1970 1979 1989 2001 2011 2012 Väkiluku         

 Liikenneyhteyksiä 
Šiauliain linja-autoasema sijaitsee kaupungin keskustassa osoitteessa Tilžës gatvė 109. Asemalta liikennöidään paikallisia, maakunnallisia ja kaukoliikenteen linja-autoja, muun muassa Kaunakseen, Klaipėdaan, Panevėžysiin, Riikaan ja Vilnaan. Myös Šiauliain rautatieasemalta, joka sijaitsee 700 metruiä linja-autoaseman kaakkoispuolella, pääsee esimerkiksi Kaunasiin, Klaipėdaan ja Vilnaan päivittäin.

Noin 6 kilometriä kaupungin keskustan kaakkoispuolella sijaitsee Zokniain lentotukikohta, toiselta nimeltään Šiauliain lentoasema. Se on nykyisin NATOn Baltian ilmavalvonnan käytössä. Säännöllistä matkustajaliikennettä ei kansainvälisen lentokentän asemasta huolimatta juuri ole.

Ristikukkula
Šiauliain lähellä sijaitsee Ristikukkula (), jonne on pystytetty kymmeniä tuhansia ristejä.  Ristejä kukkulalle tuotiin Puola-Liettuan kapinoiden yhteydessä vuosina 1831 ja 1863  tsaarin Venäjää vastaan taistelleiden kansallismielisten, kapinoissa menehtyneiden uhrien muiston kunnioittamiseksi. Neuvostoliitto ei pitänyt Ristikukkulasta ja neuvostovallan aikana ristejä hävitettiin useampaan otteeseen. Ihmisten pääsy kukkulalle pyrittiin estämään jopa armeijan ja KGB:n avuin.

Neuvostoliiton hajottua kukkulalle tulivat pyhiinvaeltajat ja siellä pidettiin messuja ja hartauksia. Kohteesta tuli myös kansainvälisesti tunnettu nähtävyys ja turistikohde viimeistään, kun puolalaissyntyinen paavi Johannes Paavali II kävi kukkulalla vuonna 1993.

Ystävyyskaupungit

  Baranavitšy, Valko-Venäjä
  Częstochowa, Puola
  Etten-Leur, Hollanti
  Fredericia, Tanska
  H’melnytskyi, Ukraina
  Jelgava, Latvia
  Kaliningrad, Venäjä
  Kristianstad, Ruotsi
  Omaha, Yhdysvallat
  Pärnu, Viro
  Teterow, Saksa

Lähteet

Aiheesta muualla

 Siauliai Tourism information 
 Siauliai englanninkielisessä Wikivoyagessa
 Siauliai taskussasi (inyourpocket.com matkaopas, myös pdf-muodossa) 

*