Johan August Sandels

Johan August Sandels (31. elokuuta 1764 Tukholma, Ruotsi – 22. tammikuuta 1831 Tukholma) oli ruotsalainen sotamarsalkka ja kreivi sekä valtionhoitaja Norjassa. Häntä pidetään etevimpänä Suomen sotaan osallistuneista Ruotsin armeijan upseereista Döbelnin ohella. Sodan jälkeen hän jatkoi uraansa Ruotsissa, missä hän loi loistavan sotilasuran osallistumalla Saksan sotaan vuonna 1813 ja Norjan sotaan vuonna 1814.

Uran alku
Sandels syntyi tukholmalaisen vuorineuvoksen pojaksi 31. elokuuta 1764. Sandelsin isä aateloitiin vuonna 1772. Jo 11-vuotiaana Sandelsista tuli tykkiväen kadetti.Suomen sodan historia 1808–1809, s. 112. Sandels osallistui Kustaa III:n sotaan Karjalan rakuunarykmentin majurina. Vuodesta 1803 lähtien hän toimi Savon jääkärirykmentin komentajana.

Sandels Suomen sodassa
Suomen sodassa hänet nimitettiin 7. huhtikuuta 1808 viidennen prikaatin komentajaksiSuomen sodan historia 1808–1809, s. 57.. Hänen johdollaan vallattiin Kuopio takaisin ja karkotettiin viholliset pois melkein koko Savosta. Jouduttuaan väistymään ylivoiman tieltä hän puolustautui Toivalassa yli kolme kuukautta, voitti peräytymismatkalla venäläiset Koljonvirralla lokakuussa ja yhtyi sitten pääarmeijaan.

Koljonvirran taistelu
Iisalmen pohjoispuolella käyty Koljonvirran taistelu sodan loppuvaiheessa nosti Sandelsin maineeseen etevänä johtajana. Aselepo oli solmittu ja Sandelsin joukot olivat majoittautuneena Partalan ja Valkeaisten kylissä, kun venäläisten hyökkäys Koljonvirran itäpuolelta alkoi. Sandels veti tiedustelujoukkonsa joen länsipuolelle ja onnistui tuhoamaan osan siltaa, mikä vaikeutti venäläisten etenemistä. Venäläisten joukkoja johti Nikolai Tutškov, ja joukot käsittivät noin 8 000 miestä, kun he ryhmittyivät joen länsipuolelle. Heitä vastassa oli Sandelsin komentamat 1 800 miestä. Taistelun kuluessa Ruotsi menetti 300 miestä, mutta venäläiset joutuivat pakosalle Koljonvirtaan ja he menettivät 1 000 miestä kaatuneina ja sotavankeina.

Suomen sodan jälkeen
Myöhemmin Sandels otti osaa sotaan Napoleonia vastaan. Hän toimi myös Ruotsin Pommerin kenraalikuvernöörinä 1812–1815 sekä Norjan käskynhaltijana vuosina 1818–1827. Sandels haudattiin Tukholman Klaaran kirkkoon, missä sijaitsee myös hänen muistomerkkinsä.

Sandelsin jälkimaine
Johan Ludvig Runeberg kuvaa Vänrikki Stoolin tarinoissa Sandelsin rohkeana sankarina, mutta myös hyvän ruoan ja juoman intohimoisena ystävänä, jonka on vaikea nousta päivällispöydästä taistelun keskelläkin.

Rantsilan keskustassa sijaitsee Sandelsin kunniaksi pystytetty muistomerkki, joka on maailman ainoa Sandelsia esittävä ratsastajapatsas.Rantsilan kulttuuri  Savossa Sandelsin muistoa käytetään kaupallisiin tarkoituksiin: Siilinjärven keskustassa toimii Hotelli Sandels, ja hänen mukaansa on nimetty iisalmelaisen Olvi-panimon Sandels-olut. Lisäksi Iisalmen Koljonvirralla järjestettävä Sandels Rock -tapahtuma on saanut nimensä hänen mukaansa.

 Kuvagalleria 

 Lähteet 
 Sauri, Seppo: Suomalaisten suuret taistelut. Helsinki: Otava, 2002. 


Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Kalervo Killinen : Museolle aarteita järvenpohjasta. Kuopion isänmaallisen seuran kaunis aikaansaannos: Sandelsin sotaveneitä kuivalle maalle Karhonsalmesta, Hakkapeliitta, 27.02.1934, nro 9, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Sandelsilla oli hyvä kello - se käy vielä nytkin, Seura, 21.07.1937, nro 29, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Sandelsin kello ja kuula, joka kaatoi ruhtinas Dolgorukin. Kaksi Suomen sodan historiallista esinettä tamperelaisen kokoilijan hallussa, Hakkapeliitta, 11.10.1938, nro 41, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Ruotsin sotamarsalkat
Luokka:Suomen sota
Luokka:Vänrikki Stoolin tarinoiden esikuvat
Luokka:Ruotsin Pommerin kenraalikuvernöörit
Luokka:Norjan käskynhaltijat
Luokka:Ruotsalaiset kreivit
Luokka:Vuonna 1764 syntyneet
Luokka:Vuonna 1831 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit