Kolarin rata

Kolarin radalla tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Tornion asemalta Kolariin. Torniossa rata yhdistyy Oulu–Tornio-rataan. Rataosan pituus on 182 km,Kolarin-radan tarveselvitys, s. 20 ja se seurailee Tornionjokea halki Tornionlaakson. Rataosa on yksiraiteinen ja sähköistämätön, ja sillä on sekä matkustaja- että tavaraliikennettä.

Rataosuudella on kolme henkilöliikenteen nykykäytössä olevaa asemaa: Ylitornio, Pello ja Kolari.  Rataosaan kuuluviksi lasketaan myös Kolarista Rautuvaaran ja Äkäsjoen kaivoksille rakennetut sivuradat: näiden kunnossapito on kuitenkin lopetettu vuonna 2004 ja ne on suljettu liikenteeltä. 

 Rakennushistoria 
Radan eteläosa Kaulinrantaan saakka on rakennettu ennen sotia. Kolariin saakka rataa jatkettiin vasta 1960-luvulla, ja se rakennettiin pääasiassa työllisyystöinä.

Rataosa on valmistunut useammassa osassa seuraavastiTilastoja Suomen rautateistä (taulukko valmistumisajoista kappaleessa 1.3):
 1922: Tornio–Kukkola
 1923: Kukkola–Karunki
 1926: Karunki–Korpikylä
 1927: Korpikylä–Aavasaksa
 1928: Aavasaksa–Kaulinranta
 1964: Kaulinranta–Pello
 1965: Pello–Sieppijärvi
 1966: Sieppijärvi–Kolari
 1967: Kolari–Niesa–Äkäsjoki
 1973: Niesa–Rautuvaara

 Liikenne nykyään 
Nykyisin Kolarin radan henkilöliikennettä hoidetaan hiihtosesongin ulkopuolella keskiviikkoisin ja perjantaisin kulkevalla henkilöjunalla Helsingistä. Hiihtosesongin aikana Kolariin ajetaan useita yöpikajunia vaihtelevin aikatauluin. Sesonkijunista kaikki eivät kulje päivittäin, vaan niitä on ajoitettu lomien alkuun sekä viikonloppuihin.

Tavaraliikenne on nykyisin yksinomaan raakapuuliikennettä pääasiassa Kolarin ja osittain myös Pellon liikennepaikoilta Kemin tai Oulun tuotantolaitoksiin. Radalla kulkee tavallisesti 2 matkustajajunaa ja 0–2 tavarajunaa vuorokaudessa.Kolarin-radan tarveselvitys, s. 41–42 Matkustajaliikenteessä junien suurin sallittu nopeus rataosalla on 100 km/h ja tavaraliikenteessä 80 km/h.

 Liikenteenhoito 
Kolarin radan liikennettä ohjataan keskitetysti Oulusta. Koska rataosa on vähäliikenteinen, ja radan ainoa kohtauspaikka on Pellossa, rataosuudella liikennöidään käytännössä vain yhteen suuntaan kerrallaan. Peräkkäin kulkevien junien välissä on aina yksi välisuojastuspaikka.

 Suunnitelmia 
 Sähköistäminen  
Petteri Orpon hallituksen (2023–) laatimassa hallitusohjelmassa on varattu 535 miljoonaa euroa pääradan kehittämishankkeisiin, jonka yhteydessä Kolarin rata aiotaan sähköistää.

 Kolarin radan jatkeet  

Kolarista Äkäsjoelle johtava lakkautettu rata piti avata vuonna 2010 uudelleen malmiradaksi ja rakentaa rataa Muonionjoen ja rajan yli Ruotsiin Pajalaan Kaunisvaaran kaivokselle. Suunnitelma kuitenkin peruuntui, koska kaivos päätti käyttää Narvikia lastaussatamanaan Suomen satamien sijasta. Toistaiseksi Rautuvaaran ja Äkäsjoen radoille ei ole suunniteltu muuta käyttöä.

 Kolarin–Ylläksen rata 

Ylläksen rata on suunnitteilla oleva ratahanke, jonka tarkoituksena olisi jatkaa Kolarin rataa Ylläkselle. Liikenne- ja viestintäministeriö kannattaa radan jatkamista. Sen toteutuminen riippuu alueen kaivoshankkeesta.YLE Pohjois-Suomen uutiset, tiistai 26.6.2007 Rakentaminen on ajoitettu 2020-vuosikymmenelle. Radalla voisi olla tavaraliikenteen lisäksi myös henkilöliikennettä, palvellen Ylläksen kasvavaa matkailua.

 Onnettomuudet  

26. joulukuuta 2005 Tornion Korpikylässä, lähellä Niemenpään rautatieasemaa tapahtui kansainvälistäkin huomiota herättänyt Tornion koiravaljakkoturmana tunnettu onnettomuus, jossa kaksi italialaisturistia sai surmansa, kun heidän rekensä jäi Kolarista Helsinkiin matkalla olleen pikajunan alle.

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Valde Näsi : Piirteitä Tornionjokilaakson rautatien vaiheista, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 26.08.1928, nro 35, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Kolarin liikenne
Luokka:Pellon liikenne
Luokka:Suomen rataverkko
Luokka:Tornion liikenne
Luokka:Ylitornion liikenne