Rubiini

pienoiskuva|Hiottu rubiini

Rubiini on punainen jalokivi, joka safiirin tavoin kuuluu korundiryhmään eli on kemiallisesti alumiinioksidia (Al2O3). Alumiinioksidi on erittäin kova ja veteen liukenematon ioniyhdiste, jonka ominaisuudet johtuvat ionien pienestä koosta ja suuresta sähkövarauksesta. Se onkin timantin jälkeen kovin jalokivi (Mohsin asteikolla 9). Rubiinin kiteet ovat kuusisivuisia prismoja tai levyjä ja romboedreja.

Rubiini on vaihtelevan punainen niin, että väri vaihtelee hieman esiintymän mukaan, mutta esiintymä ei ole siitä suoraan pääteltävissä. Halutuin väri on kyyhkysen veren punainen. Raakakivi näyttää samealta ja rasvaiselta, mutta hiottu kivi loistaa miltei timantin lailla. Sulkeumat ovat yleisiä, eikä niitä välttämättä pidetä virheinä, vaan aitouden takeena. Rubiinin värin aiheuttavat etupäässä kromi-ionit, ruskehtavissa kivissä myös rauta. Nämä pitoisuudet ovat niin pieniä, ettei niitä merkitä kaavaan.

Jalokiven nimi on peräisin latinankielisestä sanasta 'rubeus', joka tarkoittaa punaista. Aiemmin sitä on kutsuttu myös punaiseksi spinelliksi.

 Esiintymät 
Entisaikaan rubiineja löydettiin paljon Myanmarista ja Sri Lankasta. Nykyisin niitä louhitaan myös Thaimaassa, Yhdysvalloissa ja Tansaniassa.

 Teollinen käyttö 
Rubiineja käytetään kovuutensa vuoksi muun muassa laakereissa. Smirgelit ovat usein korundia. Teollisuusrubiinit ovat usein keinotekoisia.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Jalokivet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit