Gallialaiset

Gallialaiset () olivat kelttiläisiä kieliä puhuneita kelttiheimoja, joita asui roomalaisten Galliaksi kutsumalla alueella nykyisten Ranskan, Belgian, Sveitsin, Alankomaiden, läntisen Saksan ja Pohjoisen Italian seuduilla.

 Suhde roomalaisiin 
Gallialaiset olivat lähellä valloittaa Rooman 390 eaa. Vuoden 284 eaa. jälkeen Alppien eteläpuolella asuneet gallialaiset, insubrit, ottivat yhteen roomalaisten kanssa Keski-Italiassa, minne insubrit olivat vaeltaneet. Roomalainen siirtokunta Narbo Martius perustettiin vuonna 118 eaa. paikalle, missä nykyään sijaitsee Narbonnen kaupunki. Rooma valloitti Gallian Julius Caesarin johdolla Gallian sodassa 50-luvulla eaa., ja vuonna 52 eaa. hän tukahdutti Vercingetorixin johtaman gallialaiskapinan. Caesar surmautti kymmeniä tuhansia gallialaisia tai myi heidät orjiksi. Sen jälkeen Galliassa saatettiin voimaan roomalainen hallinto. Seuraavina vuosisatoina gallialaiset kapinoivat monta kertaa roomalaisvaltaa vastaan. Vuonna 260 Galliasta tuli yhdessä Espanjan ja Britannian kanssa itsenäinen gallialaisvaltakunta 13 vuodeksi, kunnes Rooma otti sen takaisin hallintaansa. 400-luvulla germaanit valloittavat Gallian.

 Kulttuuri 
Gallialaiset puhuivat gallian kielen eri murteita, joista on säilynyt vain vähän kirjoituksia. Sivistyneimmät heistä tunsivat kirjoitustaidon. Pääasiallisesti gallialaiset käyttivät kreikkalaisia kirjaimia. Kun roomalaiset olivat valloittaneet Gallian, gallialaiset alkoivat käyttää latinaa kaupankäynnissä, oikeudessa ja hallinnossa, ja galliaa puhuttiin enää vain maaseudulla. Gallian latina kehittyi aikanaan ranskan kieleksi.

Gallialaiset perustivat Galliaan useita linnoitettuja kaupunkeja ja harjoittivat kauppaa ja meriliikennettä Atlantin ja Pohjanmeren rannikoilla. Gallialaisten talot olivat usein suorakulmaisia eivätkä pyöreitä kuten kelttien talot Britanniassa. Gallialaisten käsityötaide ja uskonto oli paljolti samanlaisia kuin muillakin kelteillä. He olivat kuuluisia kupari- ja kultateoksistaan. Uskontoon ja lainkäyttöön liittyviä asioita hoitivat druidit. Jumalia lepyttääkseen gallialaiset uhrasivat ihmisiä, pääasiassa rikollisia. Caesar kutsui gallialaisten pääjumalaa Mercuriukseksi. Rooman vallan aikana Galliassa kehittyi uusi roomalaisgallialainen kulttuuri, kun gallialaiset ottivat käyttöön roomalaisia tapoja ja lakeja.

 Gallian heimoja 

pienoiskuva|400px|Gallia ensimmäisellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua. Karttaan on merkitty gallialaisheimojen asuinalueet.
 Akvitaanit (Aquitani)
 Allobrogit (Allobroges)
 Ambianit (Ambiani)
 Andecavit (Andecavi)
 Arvernit (Arverni)
 Atrebaatit (Atrebates) 
 Baiokassit (Baiocasses)
 Bellovakit (Bellovaci) 
 Biturigit (Bituriges)
 Caletesit (Caleti)
 Heedut (Aedui)
 Helvetialaiset (Helvetii)
 Insubrit (Insubres)
 Karnuutit (Carnutes) 
 Katalaunit (Catalauni)
 Mediomatrikit (Mediomatrici) 
 Medulii 
 Menapit (Menapii)
 Morinii  
 Namnetit (Namnetes)  
 Nervit (Nervii)
 Pariisit (Parisii)
 Piktonit (Pictones) 
 Redonit (Redones)
 Remit (Remi) 
 Santonit (Santones)
 Sekveenit (Sequani)
 Senonit (Senones)
 Svessionit (Suessiones)
 Taurinit (Taurini)
 Tolosates  
 Treverit (Treveri)
 Tungrit (Tungri)
 Turonit (Turones) 
 Vangiones 
 Venetit (Veneti)
 Vocontii

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Gallia
Luokka:Kelttiläiset kansat
Luokka:Rooman viholliset ja liittolaiset