Igbot

Igbot eli ibot ovat pääasiassa Nigeriassa elävä etninen ryhmä, johon kuuluu joitakin kymmeniä miljoonia afrikkalaisia. Heitä on noin 15 prosenttia Nigerian väestöstä sekä monia kamerunilaisia. Myös heidän puhumansa kieli on nimeltään igbo eli ibo.

Nigerian igboista suurin osa asuu Abian, Anambran, Ebonyin, Enugun ja Imon osavaltioissa (yli 90 % väestöstä kussakin) sekä myös Deltan ja Riversin osavaltioissa (noin 40 % väestöstä kummassakin).

Igbot muodostavat Etelä-Nigerian toiseksi suurimman ihmisryhmän. He ovat sosiaalisesti ja kulttuurisesti monimuotoista väestöä, jotka asuvat maan kaakkoisosassa. Igbot koostuvat useista alaryhmistä, jotka kaikki puhuvat yhtä kieltä, ja asuvat hajallaan kylissä, joista puuttuu kaupungit ja keskitetyt valtakunnat, jotka ovat ominaisia muille Nigerian suurille ryhmille, kuten joruboille ja hausoille.

Igbot asuvat perinteisesti tiiviissä kylissä, jotka on rakennettu keskusaukion ympärille. Keskusaukiolla pidetään kokouksia ja seremonioita. Kylästä ulottuu joskus useiden kilometrien päähän laaja viljelysmaa, joka on jaettu lohkoihin, joista yhtä tai kahta viljellään vuosittain, kun taas muut ovat kesannolla. Kylien reunoilla ja niitä yhdistävien teiden varrella on hajallaan öljy- ja raffiapalmulehtoja. Sen jälkeen kun Nigeriasta löytyi öljyä, kyliin on vedetty tie, vesijohto ja sähkö sekä rakennettu terveysasema.

Eurooppalaiset ovat olleet igbojen kanssa tekemisissä 1400-luvulta asti. Rannikolla, missä igbot asuivat, käytiin vilkasta kauppaa, aluksi orjista, myöhemmin teollisuuden raaka-aineista kuten puutavarasta ja norsunluusta.

Vuonna 1966 igboihin kuuluneet upseerit yrittivät vallankaappausta ja julistivat sen jälkeen Biafran itsenäiseksi. Hausaväestön muslimit aloittivat kristittyjen igbojen massamurhaamisen, mikä johti igbojen pakenemiseen kotimaastaan itään, jossa heidän kansansa oli etnisistä ryhmistä runsaslukuisin.


 Lähteet 



Luokka:Nigerian etniset ryhmät
Luokka:Afrikan alkuperäiskansat