Träskändan kartano

pienoiskuva|Keisarillinen käymälä.
pienoiskuva|Träskändan kartano englantilaisen puutarhan puolelta vuonna 2023.
Träskändan kartano (, äännetään Kyseessä on yhdyssana träsk-ända ’järven perä’.) on kartano Espoon Järvenperässä.

 Historia 
Träskändan kartano perustettiin 1700-luvulla. Kartanon ensimmäiset omistajat olivat Viaporin upseereita ja virkamiehiä. Viaporin komendantti Carl Nathanael af Klercker (1734–1817) osti 1787 kantatilan nimeltä Storträsk, johon hän liitti 1795 Frantzin ja 1801 Jofsin. Kolme verotaloa yhdistettiin ja alettiin puhua Träskändan kartanosta. Af Klercker suunnitteli itse kartanon ensimmäisen päärakennuksen vuonna 1796, ja tämän jälkeen aloitettiin 700-neliöisen päärakennuksen rakennustyöt. Af Klercker muutti hävityn sodan jälkeen Ruotsiin ja myi vuonna 1810 tilan alaiselleen majuri Per Rudman Bergenstrålelle. Bergenstrålen aikana kartanoon liitettiin vielä kylän viimeinen kantatila Kärrans.

Aurora Karamzinin isäpuoli, senaattori, sittemmin prokuraattori Carl Johan Walleen (1781–1867) osti tilan 1820 perheelleen kesänviettopaikaksi. Walleen rakennutti uuden päärakennuksen sekä Carl Ludvig Engelin suunnittelemat tiilisen viljamakasiinin ja Diana-temppeliksi kutsutun huvimajan. Hän teetätti puistosta symmetrisen ranskalaisen puiston.

Jäätyään vuonna 1840 leskeksi kartanon tunnetuin omistaja Aurora Demidov (myöh. Karamzin) osti Träskändan isäpuoleltaan Walleenilta. Hän oli kiintynyt tilaan vietettyään siellä suuren osan lapsuuttaan. Hän haetutti Pietarista ranskalaisia ja saksalaisia puutarhureita ja alkoi kunnostaa puistoa muodikkaaksi englantilaiseksi maisemapuutarhaksi. Puistoon tuotiin puita Demidovien kartanosta Uralilta. Vuosina 1851–1852 Aurora Karamzin laajensi päärakennusta ja rakennutti seuraavina vuosina lisää puisto- ja ulkorakennuksia, kuten tallin.  

Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II kävi kartanossa vieraillessaan Suomessa 16. syyskuuta 1863 Suomeen avaamassa valtiopäivät. Keisarin käyntiin kuului metsästysretki, jonka aikana keisari tarinan mukaan kaatoi saksanhirven, ja paikalle istutettiin keisarin tammena tunnettu tammi. Illalla järjestettiin juhlava yhdentoista ruokalajin päivällinen ja tanssiaiset. Keisarin vierailua varten Träskändaan rakennettiin kuusikulmainen käymälärakennus ja väliaikainen tanssisali.

Karamzinin aikainen päärakennus, erilaisia tyylielementtejä edustanut huvila, tuhoutui tulipalossa vuonna 1888. Pari vuotta myöhemmin suuri osa puistosta tuhoutui rajussa myrskyssä. Vuonna 1895 Karamzin myi Träskändan kartanon sisarensa Emilien tyttärentyttärelle Marielle (o.s. Linder) ja tämän miehelle Adolf Törngrenille. He rakennuttivat 1890-luvulla uuden lähinnä kesäkäyttöön tarkoitetun päärakennuksen, jonka suunnitteli toimisto Gesellius, Lindgren, Saarinen.Kivimäki, Pirkko. Träskändan kartano Aurora Karamzinin jälkeen. Espoon Perinneseura.

Nykytila
1920-luvulla Träskändassa alkoi uusi aikakausi, kun kartanon osti Espoon kunta. Nykyinen päärakennus on valmistunut 1921 ja edustaa ruotsalaista uusbarokkia. Sen julkisivut on suunnitellut ruotsalainen arkkitehti Isak Gustaf Clason, lopulliset rakennuspiirustukset laativat suomalaiset Armas Lindgren ja Bertel Liljequist. Se toimi pitkään vanhainkotina. Kartanon päärakennus on ollut tyhjillään vuodesta 2006, ja Espoon kaupunki etsii sille uutta käyttöä. Rapistunut julkisivu korjattiin vuosina 2022–2023, mutta Espoon kaupunki on haluton remontoimaan sisätiloja, ennen kuin rakennukselle on löydetty pysyvä käyttötarkoitus. 

Kartanopuiston kehittäminen alkoi jo 1700-luvulla. Sen maisematyylinen asu on säilynyt hyvin ja muodostaa valtakunnallisesti merkittävän kulttuurihistoriallisen kokonaisuuden. Museoviraston ja Ympäristöministeriön kartoitus valmistui 2002. Puisto on Suomen merkittävimpiä maisematyylisiä kartanopuistoja. Puistossa järjestettiin ensimmäinen valotapahtuma syyskuussa 2019 yhdessä Suomen valotaiteen seuran kanssa. Sitä on suunniteltu myös kesäteatteriesitysten näyttämöksi.

Träskändan kartanosta kaavailtiin viiden tähden hotellia, mutta hanke kaatui huhtikuussa vuonna 2025.

Katso myös
 Aurora Karamzinin muistokivi

Kuvagalleria

 Lähteet 

 Huomautukset 

 Kirjallisuutta 
 Björkman, Sten: Träskändan kartano ja puisto. Teoksessa Aurora Karamzin. Aristokratian elämää. Espoon kaupunginmuseo. Otava 2006.
 Törngren, Adolf: Träskända i Esbo. Teoksessa Herrgårdar i Finland I, toim. Nikander, Gabriel. Söderström 1928.

 Aiheesta muualla 

 Träskändan kartano ja Aurora Karamzin Espoon perinneseura

Luokka:Espoon nähtävyydet
Luokka:Espoon kartanot
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Järvenperä
Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat