Lapinkylä

Lapinkylä on saamelaisyhteisöihin viittaava historiallinen käsite. Nimitys tarkoitti sekä tiettyä saamelaisten asumaa aluetta että sen hallintomallia ja ihmisiä. 

Yhden lapinkylän eli siidan saamelaiset asuivat keväästä syksyyn kukin perhe ja suku omalla nautinta-alueellaan, jossa he vaihtoivat asuinpaikkaa kalastuksen ja metsästyksen tarpeiden mukaan. Keskitalven ajaksi he kokoontuivat yhteiseen talvikylään. Lapinkylän hallinnosta vastasivat kotakäräjät, joka esimerkiksi määritteli nautinta-alueet ja määräsi oikeudenkäytöstä. Suurporonhoidon kehittymisen myötä vanhojen "neliömäisten" lapinkylien rinnalle syntyi "pitkulaisia" porokyliä, joiden alue saattoi ulottua yli sadan kilometrin päähän poronhoidon vuotuiskierron mukaisesti. Lehtola, Veli-Pekka: Siidat. Oktavuohta. Saamelaistietoa opetukseen. Saamelaiskäräjät. Vastaava toim. Ulla Aikio-Puoskari. https://www.oktavuohta.com/historia-artikkeli Luettu 28.2.2021.

Lapinkylät esiintyvät jo 1500-luvun veroluetteloissa ja niihin kuului yleensä muutamia kymmeniä perheitä. Talvikyliin saapuivat kauppiaat tarjoamaan tavaroitaan ja voudit keräämään veroja. Pohjoissaamenkielinen nimitys lapinkylälle on siidaSiida , viitattu 17.7.2012.

Monet Lapin kunnista ovat perineet nimensä alueella aikoinaan sijainneelta lapinkylältä.

Myöhempinä aikoina lapinkylällä on tarkoitettu yksinkertaisesti Lapissa sijaitsevaa, usein saamelaisten asumaa kylää. Saamelaiskylistä käytetään nykyisin myös nimitystä saamenkylä.

 Lapinkylät ja Lapin valtiollisten rajojen muotoutuminen 

Ruotsin, Norjan ja Venäjän (alun perin Novgorodin) lapinkylistä kantamat verot toimivat perustana Lapin valtiollisten rajojen muotoutumiselle. Keskiajalla Ruotsi verotti viittä lapinmaata eli Kemin, Tornion, Luulajan, Piitimen ja Uumajan Lappia sekä lisäksi Jäämeren Lappia Tiitisvuonosta Varankiin. Kuningas Maunu Ladonlukko (1275–1290) uskoi veronkannon ns. pirkkamiehille.

Norja verotti keskiajalla Jäämeren rannikon lapinkyliä Snåasesta Varankiin, Koltan Lappia ja Kuolan Lappia sekä sisämaan lapinkyliä Rounalasta Inariin.

Novgorod kantoi keskiajalla veroja Koltan Lapista, Kuolan Lapista ja Kemin Lapista (lukuun ottamatta Kittilää) sekä Jäämeren Lapissa Varangista Malankivuonoon ja Tornion Lapissa Utsjoelta Koutokeinoon.

Useimmat lapinkylät joutuivat maksamaan veroja kahdelle valtakunnalle ja monet jopa kolmelle. Tilanne alkoi muuttua uuden ajan alussa. Valtiot alkoivat veronkannon sijasta pyrkiä Lapin todelliseen omistukseen. Tässä vaiheessa Ruotsi oli jo menettänyt verotusoikeutensa Malankivuonon eteläpuolella ja Norja oli lakannut kantamasta veroja Rounalasta. Täyssinän rauhassa vuonna 1595 Venäjä luovutti Ruotsille oikeutensa Jäämeren Lappiin, Tornion Lappiin ja Kemin Lappiin. Valtakuntien rajan piti kulkea Iivaarasta Inarijärven kautta Jäämereen Varangin ja Näätämön lapinkylien välistä. Koska rajaa ei kuitenkaan kyetty merkitsemään maastoon, Venäjä kantoi silti edelleen veroja Kemin Lapista.

Täyssinän rauhan jälkeen Ruotsi pyrki varmistamaan itselleen osan Jäämeren rannikosta. Vaatimuksesta jouduttiin kuitenkin luopumaan vuonna 1613 Knäredin rauhassa, jossa Tanska-Norja sai täyteen omistukseensa koko Jäämeren Lapin. Koska Venäjän kanssa hyviin suhteisiin pyrkinyt Tanska-Norja ei enää vuoden 1611 jälkeen kerännyt veroja Kuolan Lapista ja pääosasta Koltan Lappia, Venäjä puolestaan varmisti omistukseensa nämä alueet.

Knäredin rauhan jälkeen Lapissa oli kaksi yhteisaluetta: ruotsalais-norjalainen yhteisalue ja norjalais-venäläinen yhteisalue. Ruotsalais-norjalaiseen yhteisalueeseen kuuluivat Aviovaara, Koutokeino, Lappojärvi, Teno ja Utsjoki Tornion Lapista sekä Inari Kemin Lapista. Käytännössä Ruotsi hallitsi aluetta. Norjalais-venäläiseen yhteisalueeseen kuuluivat Koltan Lapista Näätämö, Paatsjoki ja Petsamo. Käytännössä Venäjä hallitsi aluetta. Vaikka pääosa Kemin Lappia kuuluikin Täyssinän rauhan jälkeen kiistattomasti Ruotsin omistukseen, sitä on Venäjän säilyttämän verotusoikeuden perusteella joskus nimitetty ruotsalais-venäläiseksi yhteisalueeksi ja Inaria vastaavasti ruotsalais-norjalais-venäläiseksi yhteisalueeksi.

Ruotsalais-norjalainen yhteisalue jaettiin vuonna 1751 Strömstadin sopimuksella. Ruotsin vaikean ulkopoliittisen tilanteen ja ruotsalaisten rajakomissaarien välinpitämättömyyden vuoksi Norja onnistui saamaan äärimmäisen edullisen sopimuksen, joka luovutti sen omistukseen Aviovaaran, Koutokeinon ja Lappojärven lapinkylät sekä puolet Tenon ja neljänneksen Utsjoen lapinkylistä.

Ruotsin luovutettua Suomen Venäjälle vuonna 1809 Haminan rauhassa Rounalan ja Suonttavaaran lapinkylät jaettiin Ruotsin ja autonomisen Suomen suuriruhtinaskunnan välillä Muonionjokea pitkin. Vuonna 1814 Venäjä lakkasi kantamasta veroja nyt Suomen suuriruhtinaskuntaan kuuluvasta Kemin Lapista. Suuriruhtinaskunnan itäraja Kemin Lapissa merkittiin maastoon ja vahvistettiin vuoteen 1833 mennessä.

Norjalais-venäläinen yhteisalue jaettiin vuonna 1826 Pietarin sopimuksella. Norja onnistui nytkin saamaan hyvin edullisen sopimuksen, joka takasi sen omistukseen Näätämön lapinkylän pohjoisosan ja Paatsjoen lapinkylän länsiosan. Näätämön eteläosa liitettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan.T. I. Itkonen, Suomen lappalaiset vuoteen 1945. Ensimmäinen osa

 Taulukko lapinkylistä 

Tässä taulukossa luetellaan 1600-luvulla olemassa olleet lapinkylät jaoteltuna vanhojen lapinmaiden mukaisesti.

LapinkyläLapinmaaValtioAlueKuntaLisätietojaInariKemin LappiSuomiLapin maakuntaInariVuoteen 1751 asti ruotsalais-norjalaista yhteisaluetta,vuoteen 1814 asti Venäjän verotusoikeus.KemijärviKemin LappiSuomiLapin maakuntaKemijärvi, PelkosenniemiVuoteen 1814 asti Venäjän verotusoikeus.Kemikylä (Keminkylä)Kemin LappiSuomiLapin maakuntaSavukoskiVuoteen 1814 asti Venäjän verotusoikeus.KitkaKemin LappiSuomi, VenäjäPohjois-Pohjanmaan maakunta,Lapin maakunta, Karjalan tasavaltaKuusamo, Posio, Salla, Louhen piiriVuoteen 1814 asti Venäjän verotusoikeus,osa alueesta luovutettiin Venäjälle vuonna 1940.KittiläKemin LappiSuomiLapin maakuntaKittiläKuolajärviKemin LappiSuomi, VenäjäLapin maakunta, Murmanskin alueSalla, Kantalahden piiriVuoteen 1814 asti Venäjän verotusoikeus,osa alueesta luovutettiin Venäjälle vuonna 1940.MaanselkäKemin LappiSuomi, VenäjäPohjois-Pohjanmaan maakunta,Karjalan tasavaltaKuusamo, Louhen piiriVuoteen 1814 asti Venäjän verotusoikeus,osa alueesta luovutettiin Venäjälle vuonna 1940.SodankyläKemin LappiSuomiLapin maakuntaSodankyläVuoteen 1814 asti Venäjän verotusoikeus.SompioKemin LappiSuomiLapin maakuntaSodankylä, PelkosenniemiVuoteen 1814 asti Venäjän verotusoikeus.AviovaaraTornion LappiNorjaFinnmarkin lääniKoutokeino, KaarasjokiVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1751 asti ruotsalais-norjalaista yhteisaluetta.KoutokeinoTornion LappiNorjaFinnmarkin lääniKoutokeinoVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1751 asti ruotsalais-norjalaista yhteisaluetta.LappojärviTornion LappiNorjaFinnmarkin lääniKoutokeinoVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1751 asti ruotsalais-norjalaista yhteisaluetta.PeltojärviTornion LappiSuomiLapin maakuntaEnontekiöRounalaTornion LappiSuomi, RuotsiLapin maakunta, Norrbottenin lääniEnontekiö, KiirunaKeskiajalla Norjan verotusoikeus,jaettiin vuonna 1809 Suomen ja Ruotsin keskenSiggevaaraTornion LappiRuotsiNorrbottenin lääniKiirunaSuonttavaaraTornion LappiSuomi, RuotsiLapin maakunta, Norrbottenin lääniEnontekiö, KiirunaJaettiin vuonna 1809 Suomen ja Ruotsin kesken.TenoTornion LappiSuomi, NorjaLapin maakunta, Finnmarkin lääniUtsjoki, Kaarasjoki, TenoVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1751 asti ruotsalais-norjalaista yhteisaluetta.TingevaaraTornion LappiRuotsiNorrbottenin lääniKiirunaUtsjokiTornion LappiSuomi, NorjaLapin maakunta, Finnmarkin lääniUtsjoki, TenoVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1751 asti ruotsalais-norjalaista yhteisaluetta.DalvadisLuulajan LappiRuotsiNorrbottenin lääniJokimukkaSirgesLuulajan LappiRuotsiNorrbottenin lääniJällivaara, JokimukkaTuorponLuulajan LappiRuotsiNorrbottenin lääniJokimukkaVuolleLuulajan LappiRuotsiNorrbottenin lääniJällivaara, JokimukkaArvidsjaurPiitimen LappiRuotsiNorrbottenin lääniArvidsjaur, MalåLuoktaPiitimen LappiRuotsiNorrbottenin lääniArjeplogLaisUumajan LappiRuotsiVästerbottenin lääniSorsele, StorumanLiksuUumajan LappiRuotsiVästerbottenin lääniLyckseleÅseleÅngermanlandin LappiRuotsiVästerbottenin lääniVilhelmina, Åsele, DoroteaAlattioJäämeren LappiNorjaFinnmarkin lääniAlattio, Hammerfest, Hasvik, Kvalsund, Lappea, MoseijaVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.AtavuotnaJäämeren LappiNorjaNordlandin lääniBallangenKeskiajalla Ruotsin verotusoikeus.CitnuJäämeren LappiNorjaNordlandin lääniSørfold, Bodø, FauskeLemmijokiJäämeren LappiNorjaFinnmarkin lääniPorsanki, NordkappVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.LaisvuonoJäämeren LappiNorjaFinnmarkin lääniLebesbyVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.MalankivuonoJäämeren LappiNorjaTromssan lääniMålselv, Berg, Lenvik, Paatsivuono, Torsken, TranøyVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.NaavuonoJäämeren LappiNorjaTromssan lääniNaavuonoVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.NjaarkeJäämeren LappiNorjaPohjois-Trøndelagin lääniNamsosOfuohtaJäämeren LappiNorjaNordlandin lääniNarvik, EvenesKeskiajalla Ruotsin verotusoikeus.RaisiJäämeren LappiNorjaTromssan lääniRaisi, KieruaVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.RivttavuotnaJäämeren LappiNorjaNordlandin lääniHamarøy, SteigenRuovatJäämeren LappiNorjaNordlandin lääniRødøy, Meløy, RanaSalatJäämeren LappiNorjaNordlandin lääniSaltdal, Beiarn, GildeskålSiellatJäämeren LappiNorjaTromssan lääniSalangen, Dyrøy, Gratangen, Ibestad, Lavangen, Skånland, SørreisaKeskiajalla Ruotsin verotusoikeus.SnåaseJäämeren LappiNorjaPohjois-Trøndelagin lääniSnåsaTenonsuuJäämeren LappiNorjaFinnmarkin lääniTeno, Berlevåg, GamvikVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.TiitisvuonoJäämeren LappiNorjaNordlandin lääniTysfjordKeskiajalla Ruotsin verotusoikeus.TromssaJäämeren LappiNorjaTromssan lääniPaatsivuono, Karlsøy, TromssaVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.VaapsteJäämeren LappiNorjaNordlandin lääniVefsnVarankiJäämeren LappiNorjaFinnmarkin lääniVuoreija, Båtsfjord, Uuniemi, VesisaariVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.YykeäJäämeren LappiNorjaTromssan lääniYykeä, Kaivuono, OmasvuonoVuoteen 1595 asti Venäjän verotusoikeus,vuoteen 1613 asti Ruotsin verotusoikeus.HirvasKoltan LappiVenäjäMurmanskin alueKouteron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.MuotkaKoltan LappiVenäjäMurmanskin alueKuolan piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.NuortijärviKoltan LappiVenäjäMurmanskin alueKuolan piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.NäätämöKoltan LappiSuomi, NorjaLapin maakunta, Finnmarkin lääniInari, Etelä-VarankiVuoteen 1826 asti norjalais-venäläistä yhteisaluetta.PaatsjokiKoltan LappiVenäjä, NorjaMurmanskin alue, Finnmarkin lääniPetsamon piiri, Etelä-VarankiVuoteen 1826 asti norjalais-venäläistä yhteisaluetta,itäosa kuului Suomeen 1920–1944.PetsamoKoltan LappiVenäjäMurmanskin aluePetsamon piiriVuoteen 1826 asti norjalais-venäläistä yhteisaluetta,kuului Suomeen 1920–1944.SuonikyläKoltan LappiVenäjäMurmanskin alueKuolan piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus,länsiosa kuului Suomeen 1920–1944.AkkalaKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueApatityn piiri, Montšegorskin piiri,Poljarnyje Zorin piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.ArsjokiKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.JokangaKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.JokostrovKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueMontšegorskin piiri, Olenegorskin piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.KamenskKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.KiltinäKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueKuolan piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.KuotajärviKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.LeijärviKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.LumbovskKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.LuujärviKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiri, Kirovskin piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.MaaselkäKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.PonoiKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.SosnovkaKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.VoroninskKuolan LappiVenäjäMurmanskin alueLovozeron piiriVuoteen 1611 asti Norjan verotusoikeus.

 Etelä-Suomen Lapinkylät
Lapinkylä on Etelä-Suomessa varsin yleinen suomalainen paikannimi. Entisaikaan Lapiksi nimitettiin erämaa-alueita, joissa harjoitettiin ”lappalaiselinkeinoja” eli metsästystä ja kalastusta. Alueiden asukkaita nimitettiin vastaavasti lappalaisiksi, vaikka he eivät välttämättä olleet saamelaisia. Osalle näistä alueista Lapinkylä on jäänyt erisnimeksi vielä sen jälkeen kun seudulla siirryttiin maanviljelyyn.

Tätä käsitystä ovat kannattaneet ainakin arkeologi Matti Huurre ja historiantutkija Jukka Korpela. Sitä ovat kritisoineet ainakin saamelaiskulttuurin tutkija Veli-Pekka Lehtola ja kielentutkija Ante Aikio. Ante Aikion mukaan sekä paikannimet että lainasanat osoittavat, että lappalaisiksi nimitetyt ihmisryhmät nykyisessä eteläisessä Suomessa asti ovat olleet juuri saamelaisia.

Esimerkkejä Etelä-Suomen Lapinkylistä
 Lapinkylä (Alavus)
 Lapinkylä (Kisko)
 Lapinkylä (Kangasniemi)
 Lapinkylä (Kirkkonummi)
 Lapinkylä (Lapinjärvi)
 Lapinkylä (Leivonmäki)
 Lapinkylä (Lumijoki)
 Lapinkylä (Sonkajärvi)
 Lapinkylä (Vantaa), 
 Lapinkylä Raumaan liitetyssä Lapissa, Lapin kirkonkylä

 Katso myös 

Lapinmaa
Saamelaisten historia

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Veli-Pekka Lehtola: Yhteiskunta . Galdu.org.

Luokka:Lappi
Luokka:Saamelaiset
Luokka:Lapin historia
Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria