Viipurin lääni

Viipurin lääni () on entinen Suomen lääni, joka sijaitsi Suomen kaakkoiskulmalla. Vuonna 1937 Viipurin läänin pinta-ala oli 35 768 km², josta maa-ala oli 32 134 km². Asukasluvultaan se oli Suomen suurin lääni; vuonna 1939 siellä oli 620 838 asukasta. Pinta-alaltaan lääni oli Suomen viidenneksi suurinSuomen tilastollinen vuosikirja 1939 s. 1. Läänin pääkaupunki oli Viipuri. Eduskuntavaaleissa Viipurin lääni oli jaettu kahteen vaalipiiriin 1906: Viipurin läänin läntiseen ja Viipurin läänin itäiseen vaalipiiriin. 

Viipurin lääni käsitti Etelä-Karjalan, Karjalankannaksen, Laatokan Karjalan (Keski- ja Raja-Karjalan), Suomenlahden itäiset ulkosaaret ja pääosan Kymenlaaksoa. Viipurin lääni rajoittui lännessä ja pohjoisessa vuoden 1831 lääninuudistuksen jälkeen Uudenmaan, Mikkelin ja Kuopion lääneihin. Ennen uudistusta naapureina olivat Uudenmaan ja Hämeen, Kymenkartanon sekä Savon ja Karjalan läänit. Idässä Viipurin lääni rajoittui autonomian aikana Pietarin ja Aunuksen kuvernementteihin ja Suomen itsenäistymisen ja Neuvostoliiton perustamisen jälkeen Leningradin alueeseen ja Karjalan autonomiseen sosialistiseen neuvostotasavaltaan.

 Historia 

Viipurin läänin ydinalue kuului 1500-luvulla Viipurin linnalääniin. Vuonna 1634 linnaläänit muutettiin lääneiksi, ja tällöin perustettuun Viipurin ja Savonlinnan lääniin kuului Suomenlahden rannikko Porvoon seudulta Rajajoelle saakka, pääosa nykyistä Etelä-Karjalaa, Karjalankannaksen länsiosa, Itä-Häme ja koko Savo. Venäjä luovutti Ruotsille 1617 Käkisalmen läänin, johon kuului Pohjois-Karjala, Laatokan Karjala, Karjalankannaksen itäosa sekä Parikkalan seutu Etelä-Karjalasta. Vuosina 1721 ja 1743 Viipurin ja Savonlinnan läänin eteläosa sekä Käkisalmen läänin itäosa joutuivat Venäjälle. Näiden läänien jäljelle jääneistä osista muodostettiin ensin Savonlinnan ja Kymenkartanon lääni ja sitten Kymenkartanon ja Savon lääni.

Venäjälle luovutettuja alueita eli niin sanottua Vanhaa Suomea hallittiin 1721–1744 osana Pietarin kuvernementtiä, mutta 1744 niistä luotiin uusi Viipurin kuvernementti. Suunnitelman hallinnon järjestämisestä oli saanut laatiakseen Turun rauhan jälkeen venäläisten pikkuvihan  ajaksi Suomen kenraalikuvernööriksi nimittämä Johan Balthasar von Campenhausen. Kun Vanha Suomi liitettiin vuonna 1812 Suomen autonomiseen suuriruhtinaskuntaan, siitä tehtiin uusi Viipurin lääni. Tämän jälkeen läänin rajoissa ei tapahtunut suuria muutoksia. Suurin muutos oli Savonlinnan ympäristön liittäminen uuteen Mikkelin lääniin vuonna 1831. Lisäksi vuonna 1864 Siestarjoen asetehtaan alue liitettiin Venäjään, pieni osa Valkealaa liitettiin vuonna 1919 uuteen Kuusankosken kuntaan, joka tuli kuulumaan Uudenmaan lääniin, ja Uuden Matkaselän kylä siirrettiin vuonna 1920 Kuopion lääniin kuuluneesta Kiteen kunnasta Ruskealaan kuuluvaksi.

Vuosina 1940 ja 1944 pääosa Viipurin läänistä luovutettiin Neuvostoliitolle (24 738,8 km², josta maa-ala 22 973,3 km²). Jäljelle jääneistä alueista muodostettiin Kymen lääni vuonna 1945. Suurimman osan alueistaan menettänyt Uukuniemi liitettiin tuolloin Viipurin läänistä Kuopion lääniin. Kolmen vuoden kuluttua vuonna 1948 kunta siirrettiin Kuopion läänistä osaksi Kymen lääniä. Korpiselän kunnan Suomelle jäänyt osa liitettiin silloisessa Kuopion läänissä sijainneeseen Tuupovaaran kuntaan.


 Kunnat 
Viipurin lääniin kuului 1930-luvun loppupuoliskolla kuusi kaupunkia (Viipuri, Kotka, Lappeenranta, Käkisalmi, Sortavala ja Hamina), neljä kauppalaa (Kouvola, Lauritsala, Koivisto ja Lahdenpohja) sekä 66 maalaiskuntaa.

 Nimi(ruotsinkieliset nimet suluissa)Åke Granlund och Kurt Zilliacus: Svenska ortnamn i Finland med finska motsvarigheter. Helsingfors 1963. Pinta-alailman vesiä 1938 (km²)Suomen tilastollinen vuosikirja, Uusi sarja -XXXIX- vuonna 1941. Tilastollinen päätoimisto: Helsinki 1942. Asukasluku (1939)Suomen virallinen tilasto VI, Väestötilastoa 93, Väestösuhteet vuonna 1939 Väestötiheys(as. / km²) Luovutettu alue(km²) Luovutettu alue(%) Antrea (S:t Andree) 486,40 8 772 18,0 486,40 100 % Haapasaari (Aspö) 4,50 192 42,7 0 0 % Hamina (Fredrikshamn) 7,93 4 596 579,6 0 0 % Harlu 252,60 7 828 31,0 252,60 100 % Heinjoki 323,10 3 712 11,5 323,10 100 % Hiitola 423,20 8 265 19,5 423,20 100 % Impilahti (Impilax) 904,30 14 190 15,7 904,30 100 % Jaakkima (Jakimvaara) 501,89 8 503 16,9 501,89 100 % Johannes (S:t Johannes) 217,55 10 303 47,4 217,55 100 % Joutseno 287,60 7 925 27,6 0 0 % Jääski (Jäskis) 420,40 20 879 49,7 355,50 84,63 %
  Kanneljärvi 246,30 3 805 15,4 246,30 100 % Kaukola 267,80 4 201 15,7 267,80 100 % Kirvu (Kirvus) 650,92 8 721 13,4 650,92 100 % Kivennapa (Kivinebb) 632,92 9 912 15,7 632,92 100 % Koivisto (Björkö) 23,30 2 272 97,5 23,30 100 % Koiviston maalaiskunta (Björkö landskommun) 280,30 8 883 31,7 280,30 100 % Korpiselkä 1 366,00 3 584  2,7 1 267,00 92,75 % Kouvola 6,88 6 602 959,6 0 0 % Kotka 10,65 22 226 2 086,9 0 0 % Kuolemajärvi 367,40 5 686 15,5 367,40 100 % Kurkijoki (Kronoborg) 536,00 10 032 18,7 536,00 100 % Kymi (Kymmene) 226,55 21 241 93,8 0 0 % Käkisalmen maalaiskunta (Kexholms landskommun) 140,44 5 575 39,4 140,44 100 % Käkisalmi (Kexholm) 12,50 5 083 406,6 12,50 100 % Lahdenpohja 5,34 1 959 369,6 5,34 100 % Lappee 575,39 9 443 16,42 8,30 1,43 % Lappeenranta (Villmanstrand) 19,77 13 333 674,4 0 0 % Lauritsala 24,55 7 858 320,1 0 0 % Lavansaari (Lövskär) 15,30 1 089 71,2 15,30 100 % Lemi (Klemis) 215,06 4 286 19,9 0 0 % Lumivaara 292,44 5 239 17,9 292,44 100 % Luumäki 757,74 6 403 8,5 0 0 % Metsäpirtti 186,90 4 882 26,1 186,90 100 % Miehikkälä 399,64 4 810 12,0 0 0 % Muolaa (Mohla) 654,72 11 959 18,3 654,72 100 % Nuijamaa 329,86 3 899 11,8 178,40 54,06 % Parikkala 570,98 10 560 18,5 199,30 34,90 % Pyhtää (Pyttis) 285,30 5 256 18,4 0 0 % Pyhäjärvi Vpl 546,36 8 128 14,9 546,36 100 % Rautjärvi 457,20 5 926 13,0 198,80 43,51 % Rautu (Rautus) 339,64 5 909 17,4 339,64 100 % Ruokolahti (Ruokolax) 1 024,00 24 168 23,6 3,70 0,36 % Ruskeala 412,90 6 938 16,8 412,90 100 % Räisälä 403,14 7 874 19,5 403,14 100 % Saari 184,46 3 790 20,5 29,90 16,24 % Sakkola 349,36 6 395 18,3 349,36 100 % Salmi (Salmis) 1 402,10 14 167 10,1 1 402,10 100 % Savitaipale 540,00 7 736 14,3 0 0 % Seiskari (Seitskär) 4,20 688 163,8 4,20 100 % Simpele 84,00 2 628 31,3 28,80 34,29 % Sippola 568,10 12 068 21,2 0 0 % Soanlahti 448,40 3 106 10,8 448,40 100 % Sortavala (Sordavala) 1,40 4 710 3364,3 1,40 100 % Sortavalan maalaiskunta (Sordavala landskommun) 666,80 21 487 32,2 666,80 100 % Suistamo 1 516,00 8 986 5,9 1 516,00 100 % Suojärvi 3 474,29 15 934 4,6 3 474,29 100 % Suomenniemi 288,20 2 041 7,1 0 0 % Suursaari (Hogland) 20,74 772 37,2 20,74 100 % Säkkijärvi 492,58 8 685 17,6 448,70 91,02 % Taipalsaari 355,40 3 786 10,7 0 0 % Terijoki 121,92 7 913 64,9 121,92 100 % Tytärsaari (Tytärskär) 8,30 436 52,5 8,30 100 % Uukuniemi 546,70 6 134 11,2 437,50 79,97 % Uusikirkko (Nykyrka) 604,60 11 110 18,4 604,60 100 % Vahviala 301,81 5 851 19,4 280,00 92,72 % Valkeala 895,02 10 531 11,8 0 0 % Valkjärvi 399,64 7 694 19,3 399,64 100 % Vehkalahti (Veckelax) 631,87 8 755 13,9 0,40 0,06 % Viipuri (Viborg) 100,00 74 403 744,03 100,00 100 % Viipurin maalaiskunta (Viborg landskommun) 585,89 19 842 33,9 585,89 100 % Virolahti (Vederlax) 494,30 7 461 15,1 104,60 21,18 % Vuoksela 135,94 2 940 21,6 135,94 100 % Vuoksenranta 270,62 3 602 13,3 270,62 100 % Ylämaa 340,84 3 370 9,9 12,20 3,56 % Äyräpää 186,60 6 113 32,6 186,60 100 %

 Maaherrat 

 Carl Johan Stjernvall 1812–1815
 Carl Johan Walleen 1816–1820
 Otto Wilhelm Klinckowström 1820–1821 (vt.) ja 1821–1825
 Carl August Ramsay 1825–1827 (vt.) ja 1827–1834
 Carl Gustaf Mannerheim 1834–1839
 Fredric Stewen 1839–1844
 Casimir von Kothen 1844–1846 (vt.) ja 1846–1853
 Alexander Thesleff 1853–1856
 Bernhard Indrenius 1856–1866
 Christian Theodor Oker-Blom 1866–1882
 Woldemar von Daehn 1882–1885
 Sten Carl Tudeer 1885–1888 (vt.) ja 1888–1889 
 Johan Axel Gripenberg 1889–1899
 Nikolai von Rechenberg 1900–1902
 Nikolai Mjasojedov 1902–1905
 Konstantin Kasanski 1905 (vt.) ja 1905
 Mikael von Medem 1905–1906 (vt.)
 Nikolai von Rechenberg 1906–1907 
 Birger Gustaf Samuel von Troil 1907–1910
 Frans Carl Fredrik Josef von Pfaler 1910–1917
 Vilho Sarkanen 1917 (vt.)
 Walfrid Suhonen 1917–1918 (vt.)
 Antti Hackzell 1918–1920 
 Walfrid Suhonen 1920 (vt.)
 Lauri Kristian Relander 1920–1925
 Arvo Manner 1925–1945

 Katso myös 
 Viipurin linnalääni
 Vanha Suomi
 Viipurin läänin läntinen vaalipiiri
 Viipurin läänin itäinen vaalipiiri

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Temaattinen kirjallisuusluettelo Suomen autonomian ja itsenäisyyden ajan Viipurin lääniä käsittelevistä teoksista (PDF) toimittanut FM Olli-Matti Sopanen, Joensuun yliopiston historian laitos 2004.




*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit