Ressun lukio

Ressun lukio on Helsingin keskustassa Kalevankadulla sijaitseva toisen asteen oppilaitos. Ressun lukiota pidetään yleisesti Suomen arvostetuimpien lukioiden joukossa. 

Oppilaitoksen edeltäjä, Helsingin Suomalainen Reaalilyseo, perustettiin vuonna 1891 vastapainoksi latinan ja klassisten aineiden opetukseen keskittyneille oppikouluille, ja se on yksi Suomen vanhimpia suomenkielisiä oppikouluja. Vuonna 2023 lukiossa oli noin 910 opiskelijaa. Lukion rehtori on Ari Huovinen.

Lukion tontti rajoittuu toiselta puolelta Lönnrotinpuistikkoon, toiselta puolelta Kalevankatuun. Lönnrotinpuistikko on Lönnrotinkadun varrella Vanhaa kirkkoa vastapäätä sijaitseva pieni puistomainen aukio, jonka keskellä on Elias Lönnrotin patsas.

 Oppilaitoksen historiaa 

Oppilaitos perustettiin poikakouluna senaatin päätöksellä vuonna 1891 opettamaan reaaliaineita ja uusia kieliä aikaisemman latinaan painottuneen opetuksen sijaan. Koulu muutti Normaalilyseon rehtorin virka-asunnosta omiin tiloihinsa nykyiselle paikalleen jo 1892 silloiselle Vladimirinkadulle (nykyinen Kalevankatu). Koulurakennus on pysynyt remonteista huolimatta nykyisen mallisena käytännössä jo vuodesta 1914.

Ennen toista maailmansotaa Ressussa käynnistyi ensimmäisenä Suomessa linja pitkää ranskaa opiskeleville. Sodan jälkeen oppilaitoksessa opiskeli enimmillään noin 800 oppilasta – oppilaitoksen koko historian aikana yhteensä 11 000. Ressu vaihtui vuoden 1978 syksyllä viimeisenä Suomessa poikakoulusta yhteiskouluksi; tällöin se myös siirtyi valtiolta Helsingin kaupungille. Vuoden 1987 syksystä koulu oli mukana luokattoman lukion kokeilussa ja vuoden 1989 syksystä lähtien on koulussa toteutettu syvää lukion tuntijaon valinnaistamiskokeilua.

Nimi Ressu on alkujaan oppilaiden keksimä slanginimi, joka oli väännös koulun alkuperäisestä nimestä Helsingin Suomalainen Reaalilyseo. Vuonna 1914 pudotettiin koulun nimestä pois Reaali-sana ja vuonna 1950 Suomalainen-sana. Oppilaitoksen nimi oli vuosien 1950–1977 ajan Helsingin lyseo. Jo kauan yleisesti käytetty nimi Ressu virallistettiin vuonna 1977, kun Helsingissäkin siirryttiin peruskouluun. Tämän jälkeen vanhassa oppikoulurakennuksessa toimivat Ressun yläaste ja Ressun lukio. Vuonna 1995 yläaste yhdistyi Lapinlahden ala-asteen kanssa Ressun peruskouluksi, joka sijaitsee Lapinlahdenkadulla. http://opspro.peda.net/heinola/viewer.php3?DB=niemela&mode=2&document_id=7

Nykyään valtaosa (noin kaksi kolmasosaa) koulun oppilaista on tyttöjä. Ressussa ilmestyy myös koulun oma lehti "Pärskeitä".

Tammikuussa 2018 Ressun lukio siirtyi Lehtikuusentielle Meilahteen koulun perusparannuksen vuoksi. Ressu palasi Kalevankadulle tammikuussa 2020.

Sijoittuminen vertailuissa
+KA-raja 2000–2025 Vuosi KA-raja(lukio) KA-raja,vuoteen 2019 asti pisteraja,max. 20 pistettä(IB-linja) 2000–2001   9,09   2001–2002   9,18   2002–2003   9,09   15,23 2003–2004   9,18   16,09 2004–2005   9,11   16,24 2005–2006   9,18   15,06 2006–2007   9,21   15,26 2007–2008   9,31   14,86 2008–2009   9,23   14,85 2009–2010   9,38   14,75 2010–2011   9,33   15,09 2011–2012   9,29   15,85 2012–2013   9,42   13,78 2013–2014   9,17   14,71 2014–2015   9,50   15,40 2015–2016   9,50   15,32 2016–2017   9,33   14,22 2017–2018   9,42   15,22 2018–2019   9,31   15,10 2019–2020   9,38   13,28 2020–2021   9,69   8,91 2021–2022   9,50   8,92 2022–2023   9,67   9,17 2023–2024   9,69   9,42 2024–2025   9,75   9,08 2025–2026   9,62   9,17

Ressun keskiarvoraja on Helsingin ja Suomen lukioiden korkeimpia. Vuonna 2025 se oli 9,62. MTV3:n vuodesta 2002 julkaisemassa lukiovertailussa Ressu on sijoittunut joka vuosi kärkikaksikkoon.

 Kansainvälisyys 
Vuonna 2002 Ressussa aloitti kansainvälinen International Baccalaureate -linja. Ensimmäiset IB:läiset valmistuivat vuonna 2005. Ressun lukiolla on paljon yhteyksiä muiden maiden oppilaitoksiin. Yhteistyökouluja on Kiinassa, Venäjällä, Saksassa, Ranskassa, Isossa-Britanniassa ja Virossa. Ressun lukio on samalla myös Suomen lukioiden Kiina-koordinaattori. Ressussa käy paljon arvovaltaisia vieraita muista maista ja ministeritason vierailijoita on käynyt muun muassa Saksasta, Kiinasta, Etelä-Koreasta, Skotlannista, Belgiasta ja Venäjältä.

 Vuoden Ressut 
Ressun lukion perinneyhdistys Ressut ry on vuodesta 1996 valinnut vuoden Ressun. Ressut ry:n hallitus voi valita vuoden Ressuksi henkilön, joka on erityisen ansiokkaasti toiminut Ressun lukion hyväksi.

1996 Nina Hyvärinen, primaballerina
1997 Jaakko Kalela, tasavallan presidentin kansliapäällikkö
1998 Risto Alapuro, sosiologian professori
1999 Hannu Ahjopalo, toimitusjohtaja
2000 Ele Alenius, valtiotieteen tohtori
2001 Jarkko Hautamäki, erityispedagogiikan professori
2002 Olavi Heinonen, oikeustieteen tohtori
2003 Pentti Siltanen, lääketieteen professori
2004 Pekka Gronow, dosentti
2005 Hannu Raittila, kirjailija
2006 Harri Dahlström, ylitarkastaja
2007 Jan Klenberg, amiraali
2008 Jorma Eloranta, vuorineuvos
2009 Jukka Kuoppamäki, laulaja
2010 Sami Garam, kokki
2011 Kaarlo Tuori, oikeustieteen professori
2012 Johannes Koroma, pääkonsuli
2013 Heikki Räisänen, emeritusprofessori
2014 Laura Räty, apulaiskaupunginjohtaja
2015 Riku Rantala ja Tuomas Milonoff, toimittajat
2016 Timo Esko, korkeimman oikeuden presidentti
2017 Markku Kaste, neurologian emeritusprofessori
2018 Juuso Salokoski, pankkiiri ja tietokirjailija
2019 Ulla Tapaninen, dosentti
2020 Ari Huovinen, rehtori ja Veli-Pekka Lehtinen, virkaatekevä apulaisrehtori
2021 Seppo Lindblom, entinen ministeri ja pankinjohtaja
2022 Katri Saarikivi, aivotutkija
2023 Siri Chilazi, tasa-arvotutkija Harvardin yliopistossa
2024 Anssi Peräkylä, sosiologian professori

Lähde:

 Lähteet 

Huomautukset

Viitteet

 Kirjallisuutta 

 Aiheesta muualla

Lukion kotisivut 
Lukion opiskelijakunnan hallituksen kotisivut
Ressut ry:n kotisivut

Luokka:Helsingin lukiot
Luokka:Kamppi
Luokka:Helsingin 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen 1890-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat