Lars Sonck

Lars Eliel Sonck () oli suomalainen arkkitehti. Häntä pidetään kansallisromanttisen kauden merkittävimpänä arkkitehtina Eliel Saarisen ohella. Jo 1890-luvulla Sonck suunnitteli Ahvenanmaalle hirsirakennuksia ja -huviloita, joiden kansallinen muotokieli erosi aiemmista pitsihuviloista.

Ura
Lars Sonckin vanhemmat olivat kirkkoherra Knut Sonck ja Anna Rebecka Nordström.  

Sonck muutti Ahvenanmaalle 7-vuotiaana, kun hänen isänsä sai kirkkoherran viran Finströmin seurakunnasta. Sonck oli kiinnostunut arkkitehtuurista jo varhain ja ura alkoi vauhdikkaasti, kun hän vain 23-vuotiaana voitti Turun Mikaelinkirkon suunnittelukilpailun vuonna 1894. Kilpailuvoitosta saamillaan rahoilla hän osti Finströmin Bartsgårdasta tontin, jolle hän rakennutti oman sveitsiläistyylisen kesähuvilan. Talvisin hän asui Helsingissä Unioninkadulla, jossa hänellä oli asunto ja ateljee. 

Lars Sonckille myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1921 ja Suomen Arkkitehtiliiton kunniajäsenyys 1930.

 Suunnittelutöitä 

 Kirkot 

 Turun Mikaelinkirkko. Kilpailuvoitto 1894, rakennettu 1902–1905.
 Tampereen Johanneksen kirkko eli nykyinen Tampereen tuomiokirkko (1907)
 Kallion kirkko (1912) Helsingissä
 Alfred Kordelinin hautakappeli (1921) Raumalla
 Pyhän Yrjön kirkko (1928) ja seurakuntakoti Maarianhaminassa
 Mikael Agricolan kirkko (1935) Helsingissä
 Siunauskappeli Mariakapellet (1940) Maarianhaminassa

 Julkiset rakennukset 

 Länsisataman vanha tullihuone (1896) Maarianhamina
 Maarianhaminan vanhan kansakoulun käsityösali (1896) Norra Esplanadgatan 8
 Mossebackenin pensionaatti ja kesäravintola Casino (1897, tuhoutui tulipalossa 1946)  Loviisa
 Kettumäen kotiseututalo, joka alun perin oli kansakoulu (1897) Kuusankoski, Kouvola
 Maarianhaminan kylpylän ravintolarakennus ja tohtorinhuvila (1897). Kylpylä ja ravintola tuhoutuivat tulipalossa vuonna 1916. Tohtorinhuvila on säilynyt, mutta sitä on  muokattu ja yksinkertaistettu paljon.
 Helsingin puhelinyhdistyksen talo (1905, laajennus 1912)
 Hyvinkään parantola (1906, laajennukset 1914 ja 1917) Tuhoutui pahoin talvisodan pommituksissa ja korjattu osittain jugendtyyliä hävittäen Heikki Siikosen korjaussuunnitelmien mukaan
 Kalvolan kunnantalo, joka oli alun perin Iittalan lasitehtaan johtajan talo
 Eva Ahlströmin sairaala (1912) Noormarkku, Pori
 Maarianhaminan merenkulkuopisto (1936–1939)
 Maarianhaminan kaupungintalo (1939)

 Asuintalot 

 Lasses Villa (1895) Finström, Bartsgårda. Sonck rakennutti huvilan itselleen Turun Mikaelinkirkon arkkitehtuurikilpailusta saamillaan voittorahoilla. Talo paloi osittain vuonna 1951.
 Vuorelan talo (1896, suojeltu 1989) Viitasaari. Sonck suunnittelu talon veljelleen Johan W. Sonckille, joka toimi kunnanlääkärinä Viitasaarella. Sonck myi rakennuksen vuonna 1916.
 Villa Berghyddan (suunniteltu 1893, valmistunut 1896, suojeltu 1970) Maarianhamina, Södragatan 31
 Villa Hällberg (1896) Maarianhamina, Sjöpromenaden. Sonck suunnitteli rakennuksen alun perin kylpylän ylilääkärin huvilaksi Badhusbergetin huipulle. Rakennus on myöhemmin siirretty alas Länsisatamaan, jossa se toimii nykyisin purjehdusseura ÅSS:n paviljonkina.
 Kotkaniemi (1898) on perimätiedon mukaan Sonckin suunnittelema, Luumäki
 Bostadsaktiebolaget Norra Kajen 10 (1899) Helsinki, Kruununhaka
 Pirttiniemen huvila, aiemmin Brofeldtin huvila (1902) Kuopio
 Jean Sibeliuksen koti Ainola (1904) Järvenpää, Lepola
 Kurthin huvila (1905) Outokumpu Oy osti 1988 ja kunnosti edustustiloikseen, Tornio
 Villa Baumgartner (1906) Britannian suurlähetystö osti talon ja purki sen syksyllä 1972. Uusi lähetystötalo valmistui vasta 1990.
 Villa Stenberg (1914) Helsinki, Kulosaari
 Tasavallan presidentin kesäasunto Kultaranta (1917) Naantali, Luonnonmaa
 Villa Procopé (1918) Helsinki, Kulosaari
 Sarvilinna (1922) Kustavi, Lypyrtin saari
 Sonckin kortteli (1926–1929), Helsinki, Etu-Töölö (Sonck laati korttelin yleissuunnitelman, mutta muut arkkitehdit tekivät rakennusten yksityiskohtaisemmat piirustukset)
 As Oy Eura (1928) Hämeentie 92, Eurantie 12, Helsinki, Vallila
 Villa Grönberg (1936) Vantaa, Jokiniemi
 Torggatan 5, asuin- ja liikerakennus (1938) Maarianhamina
 Villa Petersen, Helsinki Kulosaari
 Uuno Klamin kesähuvila (1945) Virolahti, Kujaholmin saari

 Vesitornit 
Sonck suunnitteli seitsemän vesitornia, joista toteutuivat vain Pietarsaaren vesitorni (1929) ja Rauman vesitorni (1934), joka on osa nykyistä tornia. Toteuttamatta jäivät Hyvinkään (1942), Karjaan (1943), Valkeakosken (1944), Riihimäen (1944) ja Maarianhaminan (1945) vesitornien suunnitelmat.()

 Asemakaavat 

 Helsingin Töölö (kilpailutyö 1899, kaavaehdotus 1902, hyväksytty 1906) Töölön kaavoituksesta järjestettiin Suomen ensimmäinen arkkitehtuurikilpailu. Sonck sijoittui kilpailussa toiseksi, mutta lopullisen asemakaavan Sonck suunnitteli yhdessä Gustaf Nyströmin kanssa.
 Helsingin Haaga
 Helsingin Kulosaari
 Helsingin Eira
 Maarianhaminan keskusta (1919), kaavaehdotuksen mukaisesti on toteutunut kaupungintalon ja merenkulkuoppilaitoksen sijainti Södragatanin päihin. Sonck ehdotti myös kirkon siirtämistä esplanadin eteläpäähän, mutta ehdotus ei toteutunut.
 Tampereen Pyynikki
 Tampereen Ratina

 Muut 
Helsingin Jätkäsaaressa sijaitsevat Sonckin suunnittelemat makasiinirakennukset ovat viime vuosina saaneet uutta elämää, kun suojeltuun L2-satamamakasiiniin asettui viereen rakennetun Clarion-hotellin kongressikeskus. Myös Pöllyvaaran vuonna 1914 valmistunut näkötorni Kajaanissa oli Sonckin suunnittelema, mutta torni purettiin vuonna 1949.

 Perinnekorjaukset 
Vuonna 1928 rakennettu Sonckin suunnittelema Eurantie 12 (As Oy Eura) on kulttuurihistoriallisesti arvokkaan julkisivun kohde joka on suojeltu SR-2 suojelumerkinnällä. Alunperin rakennuksen ensimmäisestä kerroksesta merkittävä osa on varattiin kylpylälaitokselle, ja 1930-luvulla talossa toimi alkuperäinen Hermannin Saunat, kaupunkilaisten tukeutuessa julkisiin korttelisaunoihin ennen lämpimän veden yleistymistä Helsingissä.  As Oy Euran rakennuksen alkuperäinen julkisivu kuitenkin peitettiin 1960-luvulla harmaalla roiskerappauksella ja kattokoristeet sekä ruutuikkunat poistettiin ennen julkisivun SR-2 suojelumerkinnän voimaantuloa. 

Vuonna 2021 rakennukseen toteutettiin alkuperäisen julkisivuarkkitehtuurin entisöinti perustuen Lars Sonckin toimiston pääpiirustuksiin ja Arkkitehtuurimuseon arkistokuviin. Perinnejulkisivukorjauksessa palautettiin alkuperäisen mukaiset tammiovet, sydänpuiset ruutuikkunat, räystäsprofiilit, perinnesävyt, piikkimäiset suipot tornit eli spiirat ja muut koristeet.  Perinnejulkisivukorjaus voitti Julkisivuremontti 2023 -kilpailun 1. palkinnon

 Kunnianosoitukset 
Lars Sonckin mukaan nimettyjä katuja:

 Sonckstigen Maarianhaminan kaupungintalon takana
 Lars Sonckin tie Helsingin Kulosaaressa
 Sonckinkatu vuoden 1988 asuntomessualueella Turun Katariinassa
 Lars Sonckin kaari Espoon Perkkaalla

Kuvagalleria

Lähteet

Kirjallisuutta
 Korvenmaa, Pekka: Innovation versus Tradition: The Architect Lars Sonck. Works and Projects. Diss. Helsinki, 1991.


 Aiheesta muualla 

 Tietoa Lars Sonckin töistä Ahvenanmaalla 
 Ainola.fi 
 Pp.htv.fi (arkistoitu versio)
 Sydaby.eget.net 


Luokka:Kirkkojen suunnittelijat
Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Luokka:Vuonna 1870 syntyneet
Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Jugend