Klorella

Klorella (Chlorella) on yksisoluisten levien suku. Sukuun kuuluu noin 25 lajia. Klorella koostuu ympyränmuotoisista levistä, jotka ovat halkaisijaltaan noin 2-10 μm. Sen solussa on lehtivihreää, ja se näyttää vihreältä kerättäessä. Se on erittäin hyvä yhteyttämään ja lisääntyy nopeasti hiilidioksidin, veden, auringonvalon ja joidenkin mineraalien avulla. Kerralla muodostuu yhdessä solussa 4-16 autospooria, joista kustakin kehittyy emolevän kaltainen yksilö. Tämä voi toistua useita kertoja päivässä, niin että yhdestä yksilöstä voi suotuisissa oloissa kehittyä vuorokaudessa jopa sata.

Klorellan nimi tulee kreikan sanasta chloros, joka tarkoittaa vihreää, ja latinan suffiksista -ella, joka tarkoittaa pientä. Nimen antoi hollantilainen biologi Martinus Beijerinck. Melvin Calvin sai vuoden 1961 Nobelin kemian palkinnon kasvien hiilidioksidinkäyttöä koskevasta tutkimuksestaan, jossa hän käytti klorellaa.

 Käyttö 
Klorellaa käytetään ruoka-aineena. Kuivatussa klorellassa on noin 60 prosenttia proteiinia, ja se sisältää runsaasti B6-vitamiinia, magnesiumia, A-vitamiinia, tiamiinia, riboflaviineja, niasiinia, rautaa, fosforia ja sinkkiä..

 Lajeja 
Chlorella conductrix 
Chlorella elongata 
Chlorella faginea 
Chlorella homosphaera 
Chlorella kessleri 
Chlorella luteoviridis 
Chlorella marina 
Chlorella miniata
Chlorella minutissima 
Chlorella mirabilis 
Chlorella oocystoides 
Chlorella ovalis 
Chlorella parasitica 
Chlorella saccharophila 
Chlorella salina 
Chlorella sorokiniana 
Chlorella spaerckii 
Chlorella stigmatophora 
Chlorella variegata
Chlorella vulgaris 
Chlorella xanthella
Chlorella zopfingiensis

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Laji.fi: Chlorella

Luokka:Viherlevät
Luokka:Ruoka-ainekset