Uhtua

Uhtua eli Kalevala (, vuoteen 1963 asti Ухта, Uhta, vienankarj. Uhtuo) on kaupunkikunta ja kaupunkimainen taajama Keski-Kuittijärven pohjoisrannalla Karjalan tasavallassa Venäjällä. Vuonna 2024 Uhtuan taajamassa asui arviolta 3 404 ihmistä ja koko kaupunkikunnassa maaseutuväestö mukaan lukien 3 554.

Kalevala on 5 888 asukkaan Kalevalan kansallisen piirin hallintokeskus. Kunta rajoittuu itäreunallaan Jyskyjärven kuntaan ja on muuten Luusalmen ympäröimä.

Historia

Venäjän keisarikunnassa Uhtua oli Vienan lääniin eli Arkangelin kuvernementtiin kuulunut kunta ja kylä.

Uhtua on ollut Vienan Karjalan suurin kylä ja taloudellinen keskus.  Uhtua jakautui 1800-luvun alkupuolella hallinnollisesti Vuokkiniemen ja Paanajärven pitäjiin, joiden rajana oli Uhutjoki. Myöhemmin Uhtuasta tehtiin oma kunta lähikylineen.

Uhtua oli 1800-luvulla vilkas kauppapaikka, jossa kävivät lähes kaikki tunnetut runonkerääjät. Esimerkiksi Lönnrot kävi paikkakunnalla useasti, ja vuonna 1835 hän sai siellä Varahvontta Jamaselta viiden ruplan maksusta 20 pitkää runoa. Valokuvaaja I. K. Inha kävi Vienan Karjalan matkallaan myös Uhtuassa. Vielä 1900-luvun alussa useat suomalaiset kävivät tutkimassa paikkakunnan runonlauluperinnettä.

Suomen sisällissodan jälkeen käydyt heimosodat koskivat myös Uhtuaa. Vuoden 1918 tienoilla suomalaisia oli alueella yrittämässä torjua bolševikkeja ja myöhemmin osallistumassa epäonnistuneeseen Itä-Karjalan kansannousuun. Uhtuan kunta lakkautettiin 1920-luvulla, ja siitä tuli osa Uhtuan piiriä, jonka keskukseksi Uhtuan kylä tuli. Jatkosodan aikana Uhtualla toimi Neuvostoliiton ilmavoimien 69. ilmavalvontakomppania.Spk-8127 Vuoden 1959 väestönlaskennan mukaan Uhtuan kylän asukasluku oli 3 494 henkeä. Piiriin aiemmin kuulunut, Ylä-Kuittijärven rantakylä Vuokkiniemi liitettiin Kostamuksen piiriin 1988.

Historiallisen Uhtuan kyliä
Uhtua, Tsiksa, Enonsuu, Alajärvi, Jyvälahti, Luusalmi, Nurmilahti, Röhö, Häme, Haikola, Ponkalahti.

Kulttuurissa

Laila Hirvisaaren (silloin nimellä Laila Hietamies) vuonna 1992 julkaistu teos Vienan punainen kuu sijoittuu Uhtualle, enimmäkseen 1900–1920-ajalle.

Katso myös
 Kaunis Toarie

Lähteet

Aiheesta muualla
 Uhtua-seura: Uhtua info (uhtuainfo.fi)

Luokka:Kalevalan kansallisen piirin kunnat
Luokka:Kalevalan piirin asutut paikat
Luokka:Karjalan tasavallan kaupunkityyppiset taajamat
Luokka:Itä-Karjalan entiset kunnat
Luokka:Vienan runokylät
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit