Kummituseläimet

Kummituseläimet (Tarsiidae) ovat Kaakkois-Aasian saarilla eläviä kädellisiä. Ne ovat pääasiassa yöaktiivisia eläimiä, jotka hyppivät ja kiipeilevät puissa innokkaasti.

Kummituseläimet ovat pienikokoisia, ja ne painavat vain 80–150 grammaa. Niiden vartalo on noin 20 cm ja häntä 25 cm pitkä ja karvaton. Pää on pyöreä ja voi kääntyä jopa 180°. Kummituseläimen smaragdinvihreät silmät ovat poikkeuksellisen suuret. Eturaajojen sormissa sillä on litteät kynnet ja leveät tarttumalevyt. Hyvin pitkillä takaraajoillaan kummituseläimet hyppivät sammakkomaisesti puusta toiseen saalistaessaan hämärissä pikkueläimiä (yöperhosia, matoja, hyttysiä).

Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että heimon suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin kummittelijat. — Suomen kielen lautakunta suhtautui toimikunnan nimistöehdotukseen torjuvasti. Ks. 

Kummituseläimet elävät Kaakkois-Aasian saarilla. Eri lajien levinneisyysalueisiin kuuluvat Filippiinit, Borneo, Sulawesi ja Sumatra sekä pienemmät saaret lähistöllä.

 Evoluutio ja luokittelu 
 Kehityshistoria ja fossiilit 
Kummituseläimet erkanivat niiden läheisimmistä elävistä sukulaisista luultavasti yli 50 miljoonaa vuotta sitten. Kummituseläinten fossiileja on löydetty hyvin vähän, mutta ne todistavat heimon olleen aikoinaan nykyistä monimuotoisempi ja laajemmalle levinnyt. Kummituseläimiä pidetään usein elävinä fossiileina, sillä jo varhaisimmat tunnetut lajit eoseenilla muistuttivat paljon nykyisiä lajeja. Kummituseläimet ovat todennäköisesti kehittyneet päiväaktiivisesta kantamuodosta, mutta heimolle tyypilliset yöaktiivisuuteen viittaavat laajentuneet silmät ovat pysyneet fossiiliaineiston perusteella samankaltaisina noin 45 miljoonaa vuotta.

Mioseeniepookilla kummituseläimet elivät laajalla alueella trooppisessa Aasiassa, ja heimo oli tuolloin myös nykyistä monimuotoisempi. Nykyiset kolme sukua erkanivat toisistaan mahdollisesti keskimioseenilla, mutta tuolta ajalta tunnetaan myös kummitusapinoita, jotka eivät välttämättä olleet sukua nykyisille lajeille. Kummituseläinten fossiileja on löydetty Kiinasta, Thaimaasta ja Pakistanista, ja todennäköisesti vasta plioseenille ja pleistoseenille tultaessa kummituseläimet olivat rajoittuneet Kaakkois-Aasian saaristoon, kuten ne nykyaikana ovat.

Egyptistä löydetty Afrotarsius kuvattiin alun perin kummituseläimenä, mutta nykyään sitä pidetään yleensä basaalisena apinana. Kummituseläinten tunnustetut fossiiliset suvut ja lajit:

 †Hesperotarsius
 †Hesperotarsius sindhensis – Pakistan, mioseeni
 †Hesperotarsius thailandicus – Thaimaa, keskimioseeni
 †Oligotarsius
 †Oligotarsius rarus – Kiina (Yunnan), varhaisoligoseeni
 †Xanthorhysis
 Xanthorhysis tabrumi – Kiina (Shanxi), keskieoseeni
 Incertae sedis
 †”Tarsius” sirindhornae – Thaimaa, keskimioseeni
 †”Tarsius” eocaenus – Kiina (Jiangsu), keskieoseeni

 Nykyiset suvut ja lajit 
Aiemmin kummituseläimiä katsottiin olevan vain kolme tai neljä lajia, jotka kaikki luettiin samaan sukuun Tarsius. Celebesinkummituseläin (Tarsius tarsier, syn. Tarsier spectrum) oli kuitenkin lajikompleksi, joka sisälsi useita samannäköisiä, mutta geneettisesti erillisiä lajeja. Vuoteen 2021 mennessä kummituseläinten lajimäärä on noussut 12:een, ja heimo on jaettu kolmeen sukuun:

 Carlito
 Filippiinienkummituseläin Carlito syrichta
 Cephalopachus
 Sumatrankummituseläin Cephalopachus bancanus 
 Kummituseläimet (Tarsius)
 Tarsius dentatus
 Tarsius fuscus
 Tarsius lariang
 Tarsius niemitzi
 Tarsius pelengensis
 Tarsius pumilus
 Tarsius sangirensis
 Tarsius spectrumgurskyae
 Tarsius supriatnai
 Celebesinkummituseläin (Tarsius tarsier)
 Tarsius tumpara
 Tarsius wallacei

 Lähteet 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

he:קופיפים