Gagauzin kieli

Gagauzin kieli (myös gagauuzin kieli, gagauziksi gagauz dili) on etupäässä Moldovassa asuvien gagauzien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Moldovaan kuuluvalla Gagauzian itsehallintoalueella. Lisäksi sillä on tunnustettu vähemmistökielen asema Ukrainassa.

Levinneisyys ja puhujamäärä
Gagauzit asuvat etelä-Moldovassa, siihen rajoittuvissa Ukrainan Odessan alueen piireissä sekä Bulgarian koillisosassa Deliormanissa ja Dobrudžassa. Vuonna 1989 Neuvostoliitossa laskettiin olevan 197 800 gagauzia, joista 153 000 asui Moldovassa. Äidinkielenään gagauzia puhui 87,5 % Neuvostoliiton gagauzeista. Kaikkiaan kielen puhujia arvioidaan olevan 173 920 henkeä, joista 138 000 Moldovassa.Ethnologue: Gagauz  Viitattu 15.2.2015. Valtaosa gagauzeista puhuu myös venäjää sekä osa bulgariaa, ukrainaa tai romaniaa.Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 1 (1997): s. 278 

Historia ja murteet
Gagauzi kuuluu turkkilaisten kielten lounaisen eli oguusilaisen ryhmän oguusilais-bolgaarilaiseen alaryhmään. Sen läheinen sukulaiskieli on turkki. Gagauzien esi-isiä ovat muinaiset oguusiheimot, joihin on sekoittunut bolgaareja ja kiptšakkeja. Myöhemmin heidän kieleensä on vaikuttanut osmaniturkki sekä slaavilaiset ja romaaniset kielet. 1700-luvun lopulle saakka gagauzit asuivat koillis-Bulgariassa. Turkin ja Venäjän välisten sotien aikana suurin osa heistä muutti eteläiseen Bessarabiaan, joka vuonna 1812 liitettiin Venäjään.

Moldovan ja Ukrainan alueella puhuttu gagauzi jakautuu Comratin ja Ceadîr-Lungan sekä Vulcăneștin murteisiin, joiden välillä on sekamurteita. Slaavilainen vaikutus on voimakkainta Comratin ja Ceadîr-Lungan murteessa.Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 1 (1997): s. 278–279 Bulgariassa Varnan ympäristössä puhutut gagauzimurteet ovat turkkilaistuneet voimakkaasti.

Nykytilanne
Gagauziassa vuonna 1998 suoritetun kyselytutkimuksen mukaan 93,5 % gagauzeista osaa sujuvasti gagauzia ja 92,5 % venäjää. Keski-ikäisten ja nuorison käyttökielenä toimii kuitenkin yhä useammin venäjä. Bulgarian alueella gagauzi on väistymässä bulgarian kielen tieltä.Guboglo (2006): s. 300–312

 Fonologia 

 Konsonantit 
Labiaali DentaaliAlveolaariPostalveolaariPalataaliVelaariGlottaaliNasaalimnKlusiilip | bt | dk | gAffrikaattat͡st͡ʃ | d͡ʒFrikatiivif | vs | zʃ | ʒhTremulanttiɾ ~ rApproksimanttilj
Lähde:

 Vokaalit 
Etinen KeskinenTakainenSuppeai | yɯ | uPuoliavoine | øəoAvoinæɑ
Lähde:

Kirjakieli
1800-luvulla gagauzin kirjoittamiseen käytettiin kyrillistä ja 1900-luvun alussa latinalaista kirjaimistoa. Varsinainen kirjakieli syntyi Moldovassa 1950-luvun lopulla. Huhtikuussa 1957 alettiin julkaista gagauzinkielistä sanomalehteä, syksyllä 1958 ilmestyi aapinen ja seuraavana vuonna ensimmäinen kaunokirjallinen teos.Guboglo (2006): s. 7 Vuosina 1958–1962 gagauzia käytettiin Moldovassa alaluokkien opetuskielenä ja ylemmillä luokilla sitä opetettiin aineena. Chișinăussa julkaistiin gagauzinkielistä kaunokirjallisuutta ja kansanperinnekokoelmia. Kouluissa kielen opetus aloitettiin uudelleen vuonna 1988.

Neuvostoliiton aikana gagauzin kielessä käytettiin kyrillistä kirjaimistoa, jota oli täydennetty etuvokaaleja ilmaisevilla lisämerkeillä ӓ, ӧ ja ӱ sekä soinnillista affrikaattaa osoittavalla kirjaimella ӂ. Vuonna 1996 siirryttiin virallisesti latinalaiseen kirjaimistoon. Kirjakielen normit perustuvat etupäässä Comratin ja Ceadîr-Lungan murteeseen.

 Gagauzin kirjaimisto 
 A a Ä ä B b C c Ç ç D d E e Ê ê F f G g Ğ ğ H h I ı İ i J j K k L l M m N n O o Ö ö P p R r S s Ş ş T t Ţ ţ U u Ü ü V v Y y Z z

 А а Ä ä Б б В в Г г Д д Е е Ё ё Ж ж Ӂ ӂ З з И и Й й К к Л л М м Н н О о Ö ö П п Р р С с Т т У у Ӱ ӱ Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ Ъ ъ Ы ы Ь ь Э э Ю ю Я я

Gagauzia on aikoinaan kirjoitettu myös kreikkalaisilla aakkosilla, mutta nykyään niitä ei käytetä lähestulkoon ollenkaan.

Vuonna 1998 hyväksytyn Gagauzian perustuslain mukaan itsehallintoalueen virallisia kieliä ovat gagauzi, moldavia ja venäjä.Guboglo (2006): s. 354 Käytännössä virkakielenä sekä koulujen opetuskielenä toimii venäjä. Kouluissa gagauzia opetetaan aineena. Kieltä käytetään myös tiedotusvälineissä, kaunokirjallisuudessa ja muussa kulttuuritoiminnassa.Guboglo (2006): s. 110–204, 297–362

Katso myös
 Balkanin turkkilaisten kielet
 Gagauzia
 Gagauzit
 Turkkilaiset kielet

Lähteet

 Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 1, (1997): Moskova: Nauka, .
 Guboglo, M.N. (2006): Imenem jazyka: otšerki etnokulturnoi i etnopolititšeskoi istorii gagauzov, Moskova: Nauka, .

 Viitteet 

Aiheesta muualla

 Ana sözü – gagauzinkielinen sanomalehti

Luokka:Bulgarian kielet
Luokka:Moldovan kielet
Luokka:Ukrainan kielet
Luokka:Oghuzkielet