Knuut Suuri

Knuut Suuri tai Knuut II Suuri (,  ja , ) ; (995 – 12. marraskuuta 1035 Shaftesbury, Englanti) oli Englannin, Tanskan ja Norjan kuningas sekä Schleswigin ja Pommerin kuvernööri. Hän on historian ainoa henkilö, joka on ollut yhtä aikaa Englannin, Norjan ja Tanskan kuningas.

 Suku 
Hänen vanhempansa olivat Tanskan kuningas Sven Haaraparta ja Sigrid Storråda tai puolalainen prinsessa Gunhild Wendeniläinen, joka oli Puolan ruhtinas Mieszko I:n ja Dubrawka von Böhmenin tytär.

 Kuningas 
Knuut seurasi isäänsä Sven Haarapartaa tämän valloittaessa Englannin elokuussa 1013. Hänen isänsä kuoli seuraavan vuoden helmikuussa, ja tanskalaiset julistivat Knuutin Englannin kuninkaaksi. Knuut kuitenkin palasi Tanskaan, ja sillä välin maanpaossa ollut Ethelred II Neuvoton palasi kuninkaaksi Englannissa. Knuut miehitti jälleen Englannin vuonna 1015 taistellen ensin Ethelrediä ja sitten tämän poikaa Edmundia vastaan. Knuut saavutti ratkaisevan voiton Ashingdonin taistelussa vuonna 1016.Tieteen kuvalehti Historia 8/2014, s. 32–37 Tämä aloitti monipolvisen kamppailun Englannin kuninkuudesta. Ensi töikseen Knuut teloitutti kukistamansa Edmundin lähisukua ja tätä tukeneita ylimyksiä. Tämä oli ajan tapa, jolla ehkäistiin mahdollisia kuninkuuden tavoittelijoita nousemasta perikunnasta.

Knuut Suuri ja Edmund sopivat valtakunnan jaosta, mutta Knuutista tuli Englannin yksinvaltias, kun Edmund kuoli saman vuoden marraskuussa. Knuut vahvisti asemansa naimalla vuonna 1002, toisten tietojen mukaan vuonna 1017, Ethelredin lesken Emma Normandialaisen, jonka kanssa sai yhden pojan, tulevan kuninkaan Knuut III Hardeknutin. Emma oli Knuutia merkittävästi vanhempi, ja Knut oli jo tuolloin naimisissa.

Knuut jakoi Englannin Tanskan mallin mukaan neljään osaan: Wessexiin, Merciaan, East Angliaan ja Northumbriaan. Kutakin neljännestä hallitsi jaarli.

Vuonna 1018 tai mahdollisesti vuonna 1019 Knuutista tuli vanhemman veljensä Harald II:n jälkeen Tanskan kuningas. Knuut nimitti vävynsä Ulf Jaarlin Tanskan jaarliksi.

Vuonna 1027 Knuut teki pyhiinvaellusmatkan Roomaan. On kiistelty siitä menikö hän sinne katuakseen syntejään vai osallistuakseen Konrad II:n kruunajaisiin parantaakseen kahden valtakunnan suhteita. Hän sai neuvoteltua paavin kanssa helpotuksia Englannin arkkipiispojen maksamiin veroihin.

Vuonna 1028 Knuut valloitti Norjan. Hänen yrityksensä hallita Norjaa vaimonsa (heitä ei oltu vihitty kristilliseen avioliittoon) Aelfgifun ja heidän yhteisen poikansa Svenin avulla kuitenkin epäonnistui, ja Norja palasi takaisin norjalaisten haltuun vuonna 1035. Heidän toinen poikansa Harald Jäniksenkäpälä kuitenkin onnistui hallitsemaan Englantia kolme vuotta 1037–1040.

Knuut Suuri hallitsi lähes 20 vuotta. Hän osasi taitavasti pelata vanhojen englantilaisten saksilaisten sukujen ja omien tanskalaisten ylimystensä välistä poliittista valtapeliä. Knuutin hallintokaudella esiin nousi eräs englantilainen valtajuonittelun mestari, joka sai merkittävästi valtaa tulevina vuosina. Godwin-niminen entinen merirosvo nousi valtakunnan huipulle mielistelemällä kuningasta ja ottamalla tanskalaisen vaimon. Godwin eteni aina jaarliksi saakka. 

Knuut kuoli noin 40-vuotiaana marraskuussa 1035. Hänet haudattiin Winchesterin tuomiokirkkoon. Knuutin tarina ja kamppailu Englannin kruunusta lienee innoittanut Game of Thrones -televisiosarjan tekijöitä.

 Avioliitto ja jälkeläiset 
Ælfgifu of Northamptonin kanssa lapset:

 Sweyn Knutsson, Norjan kuningas
 Harold Harefoot, Englannin kuningas 

Emma Normandialaisen kanssa lapset:

 Knuut III Hardeknut, Tanskan ja Englannin kuningas
 Gunhilda Tanskalainen (n. 1020 – 18. heinäkuuta 1038), avioitui 1036 Pyhän saksalalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Henrik III:n kanssa, heille syntyi yksi lapsi

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Knuut brittimonarkian sivuilla 
 http://www.englishmonarchs.co.uk/vikings_2.htm
 http://www.viking.no/e/people/e-knud.htm

Luokka:Englannin tanskalaiskuninkaat
Luokka:Norjan kuninkaat
Luokka:Tanskan kuninkaat
Luokka:900-luvulla syntyneet
Luokka:Vuonna 1035 kuolleet