Meitnerium

Meitnerium on radioaktiivinen siirtymäalkuaineisiin kuuluva keinotekoinen metallimainen alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Mt ja järjestysluku 109. Väristä ei ole täyttä varmuutta, mutta luultavimmin se on hopeisenvaaleaa tai harmaata. Kemiallisia kokeita meitneriumille ei ole tehty, minkä vuoksi yhtäkään alkuaineen perusominaisuutta ei ole määritetty kokeellisesti. Tiedot perusominaisuuksista perustuvat näin ollen vain teoreettisiin laskelmiin. Panetta, Daniele, Heinz Gäggeler, Michael Steppert, Tobias L. Ross, Sönke Szidat, Cathy S. Cutler, Guerra, Alberto Del, Christoph Düllmann, Klaus Eberhardt & Norman  Edelstein, Modern Applications, muok. Daniele Panetta, ym., De Gruyter, 2016. s. 327, ProQuest Ebook Central, http://ebookcentral.proquest.com/lib/tut/detail.action?docID=4644589 

Meitneriumin vakaimman isotoopin 278Mt puoliintumisaika on noin 5 sekuntia.

 Historia 
Peter Armbrusterin ja Gottfried Münzenbergin johtama saksalainen tutkijaryhmä löysi meitneriumin vuonna 1982 Gesellschaft für Schwerionenforschung -tutkimuslaitoksessa (GSI) Darmstadtissa Saksassa. Armbruster ryhmänsä kanssa valmisti yhden atomin meitnerium-266-isotooppia pommittamalla vismutin isotooppia 209Bi raudan isotoopin 58Fe ytimillä lineaarista kiihdytintä käyttämällä. 

Meitnerium-266-isotoopin (266Mt) fuusioitumisen reaktioyhtälö:

209Bi + 58Fe → 266Mt + 1n   

Muodostuneen meitnerium-266-isotoopin puoliintumisaika on noin 3 millisekuntia. Löydös vahvistettiin kolme vuotta myöhemmin Dubnassa Joint institute for Nuclear Research tutkimuslaitoksessa . Kuusi vuotta myöhemmin valmistettiin samaa isotooppia kaksi atomia

Meitnerium sai nimensä vuonna 1997 itävaltalais-ruotsalaisen fyysikon Lise Meitnerin mukaan . Sen väliaikainen IUPAC:n mukainen nimi ennen virallista nimeämistä oli unnilennium (Une). 

 Ominaisuudet 
Meitnerium on keinotekoinen alkuaine. Oletettavasti huoneenlämpötilassa (298 K) meitnerium esiintyy kiinteänä. Väriltään se on todennäköisesti hopeanvaaleaa tai harmaata. Meitnerium kuuluu jaksollisessa järjestelmässä ryhmään 9 ja jaksoon 7 sekä d-lohkoon. Ainuttakaan meitneriumin perusominaisuutta ei ole vielä määritetty kokeellisesti, vaan nämä perustuvat laskennallisiin arvioihin. 

Elektronikuoren rakenne : 

1s2 

2s2 2p6 

3s2 3p6 3d10 

4s2 4p6 4d10 4f14 

5s2 5p6 5d10 5f14 

6s2 6p6 6d7

7s2

Vuoteen 2016 mennessä meitneriumia ei ole käytetty muissa kuin tutkimustarkoituksissa ja sitä on valmistettu muutamia atomeja. Todennäköisesti sitä ei koskaan tulla eristämään silmin havaittavia määriä. Tämä johtuu siitä, että meitnerium hajoaa erittäin nopeasti alfahiukkasten emissiolla. Meitneriumilla ei ole biologisia käyttökohteita ja radioaktiivisuutensa takia se on myös myrkyllistä . 

Meitneriumin atomimassa on 268 u ja sen kovalenttinen säde on 1,29 Å. Meitneriumin laskettu tiheys huoneenlämpötilassa on 37,4 g/cm3. Se on toiseksi suurin tunnetuista alkuaineiden tiheyksistä.

 Isotoopit 
Meitneriumilla on viisitoista isotooppia, joista kaikki ovat radioaktiivisia. Puoliintumisaika tiedetään yhdeksälle näistä isotoopeista. Vakain isotooppi on 278Mt, jonka puoliintumisaika on noin 5 sekuntia. Suurin osa meitneriumin isotoopeista hajoaa alfahajoamisen (α) kautta, mutta osa isotoopeista hajoaa spontaanin fission (SF) kautta pienemmiksi ytimiksi.

Taulukko 2. Meitneriumin tunnettuja isotooppeja, niiden atomimassat, puoliintumisajat ja hajoamistavat.
Isotooppi Atomimassa (u) Puoliintumisaika Hajoamistapa  266Mt 266,137 ~ 3 ms α, SF 267Mt 267,137 19 ms α 268Mt 268,139 ~ 0,02 s α 270Mt 270,140 ~ 0,8 s α 274Mt 274,147 ~ 0,4 s α 275Mt 275,149 ~ 9,7 ms α 276Mt 276,152 ~ 0,6 s α 277Mt 277,153 ~ 5 ms SF 278Mt 278,156 ~ 5 s 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 The Royal Society of Chemistry (RSC): Meitnerium 
 PeriodicTable: Meitnerium (Mt) 
 PubChem: Meitnerium 

Luokka:Alkuaineet