Helsingin normaalilyseo

Helsingin normaalilyseo (lempinimi Norssi) on yksi Suomen vanhimmista toiminnassa olevista suomenkielisistä kouluista. Nykyisin peruskoulun sekä lukion käsittävä koulu sijaitsee osoitteessa Ratakatu 6 Helsingin Ullanlinnassa. Koulu on Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan erillisyksikkö, ja se toimii normaalikouluna eli opetusharjoittelukouluna. Vuonna 2023 koulussa oli kaikkiaan noin 740 opiskelijaa tai oppilasta, joista peruskoulussa oli noin 480 ja lukiossa noin 260. Vuonna 2025 lukion keskiarvoraja oli 9,69. Koulun johtavana rehtorina on vuodesta 2015 toiminut kasvatustieteiden tohtori Tapio Lahtero.

Helsingin normaalilyseon pitkä historia erityisesti klassillisena kouluna näkyy vielä nykyäänkin muun muassa siitä, että se on yksi harvoista suomalaisista kouluista, joissa voi opiskella latinaa peruskoulun 7. luokalta alkaen. Koulu käyttää myös latinankielistä mottoa "Non scholae sed vitae (discimus)" (suomeksi "ei koulua, vaan elämää varten (opiskelemme)").

 Koulun historiaa 
+Lukion pääsyrajat 2000–2025 Vuosi KA-raja 2000–2001   8,73 2001–2002   8,80 2002–2003   8,70 2003–2004   8,90 2004–2005   8,91 2005–2006   8,90 2006–2007   8,92 2007–2008   9,00 2008–2009   9,07 2009–2010   9,08 2010–2011   9,08 2011–2012   8,85 2012–2013   9,00 2013–2014   9,08 2014–2015   9,25 2015–2016   9,17 2016–2017   9,33 2017–2018   9,33 2018–2019   9,33 2019–2020   9,33 2020–2021   9,50 2021–2022   9,50 2022–2023   9,62 2023–2024   9,67 2024–2025   9,62 2025–2026   9,69
Helsingin normaalilyseon historian katsotaan alkavan vuodesta 1867, jolloin Helsingin ruotsinkieliseen normaalilyseoon perustettiin suomenkielisiä luokkia. Suomenkielisen osaston perustamisen aikoina Suomessa käytiin voimakasta kielipoliittista keskustelua. Se vaikutti osaltaan siihen, että vuonna 1871 suomenkielinen osasto määrättiin lakkautettavaksi niin, että alemmille luokille ei otettu uusia oppilaita. Suomenkielisen opetuksen turvaamiseksi perustettiin samana vuonna yksityinen Helsingin Suomalainen Alkeisopisto, jonka luokat olivat samoja kuin ruotsalaisen normaalilyseon lakkautettavat luokat. Alkeisopiston ensimmäinen oma koulurakennus valmistui vuonna 1878 osoitteeseen Ratakatu 2 (nykyisin Ratakatu 6a) arkkitehti F. A. Sjöströmin suunnittelemana. 

Helsingin Suomalainen Alkeisopisto muuttui normaalilyseoksi vuonna 1887, kun valtio lunasti Alkeisopiston haltuunsa, ja samalla vuonna 1873 perustettu Hämeenlinnan suomenkielinen normaalilyseo muutettiin tavalliseksi lyseoksi. 

Normaalilyseo muutti vuonna 1905 naapuritontille Ratakatu 4:ään (nykyisin Ratakatu 6b), jonne oli valmistunut arkkitehti Jacob Ahrenbergin piirtämä uusi koulurakennus. Rakennus vihittiin käyttöönsä 28. lokakuuta 1905. Koulurakennuksessa tehtiin huomattavia laajennustöitä vuosina 1926 ja 1953. Vanhassa koulutalossa toimi vuoteen 1958 asti Kouluhallitus ja sitten Helsingin opettajakorkeakoulu, joka myöhemmin muuttui Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitokseksi. Normaalilyseo toimi poikakouluna vuoteen 1971 saakka, jolloin ensimmäiset naispuoliset oppilaat aloittivat koulussa. Samalla vuosikymmenellä toteutetun peruskoulu-uudistuksen myötä koulu liitettiin hallinnollisesti osaksi Helsingin yliopiston kasvatustieteellistä osastoa. Vuosina 1979–1980 koulurakennus peruskorjattiin ja koulu toimi väistötiloissa osoitteessa Kansakoulukatu 3. Koulun muutettua takaisin omiin tiloihinsa opetusta alettiin antaa aineluokissa. 

Keväällä 2006 valmistuneen peruskorjauksen myötä Ratakatu 6a -rakennuksen tilat tulivat sadan vuoden tauon jälkeen jälleen Helsingin normaalilyseon käyttöön, opettajankoulutuslaitoksen muutettua yliopiston keskustakampukselle Kruununhakaan. Samaan aikaan käynnistyi Ratakatu 6b -rakennuksen nyt jo valmistunut vaiheittainen peruskorjaus. Peruskorjauksen yhteydessä purettiin vanhoja rakennuksia yhdistänyt väliosarakennus ja sen tilalle rakennettiin uusi Cedercreutz Arkkitehtien suunnittelema väliosarakennus. Uudessa väliosarakennuksessa sijaitsevat voimistelusali, atk-luokka, sekä kaksikerroksinen aulatila. Aulatila on koulurakennusten ainoa etelään Johanneksen kirkolle avautuva yleinen tila. Aulatilan suurikokoinen ikkuna, sekä kierreporras ja parven kaiderakenne muodostavat arkkitehtonisesti mielenkiintoisen tilakokonaisuuden.  

Pitkän historiansa aikana Helsingin normaalilyseossa on saanut alkunsa moni suomalaiseen kouluperinteeseen kuuluva ilmiö. Esimerkiksi lukion toisen vuosikurssin opiskelijoiden viettämän juhlan, vanhojen tanssien, uskotaan olevan peräisin Norssista.  

Helsingin normaalilyseon opiskelutulokset ja lukion sisäänpääsyrajat ovat koko maan korkeimpien joukossa. Koulun opiskelijat ovat menestyneet erinomaisesti myös valtakunnallisissa kilpailuissa kuten kansallisessa Talousguru-kilpailussa ja Turpotietäjä-kilpailussa.  

Koulun entisten opiskelijoiden eli vanhojen norssien keskuudessa toimii aktiivinen alumniverkosto Vanhat Norssit ry, joka on perustettu jo vuonna 1947.  

 Koulun nimet 

 1871–1887 Helsingin Suomalainen Alkeisopisto
 1887–1915 Helsingin Suomalainen Normaalilysee
 1915–1950 Helsingin Suomalainen Normaalilyseo
 1950–1974 Helsingin Normaalilyseo
 1974–1995 Helsingin I normaalikoulu
 1995– Helsingin normaalilyseo

alt=Normaalilyseon väliosarakennuksen aulatila.|pienoiskuva|Normaalilyseon väliosarakennuksen aulatila.

 Rehtorit 
Koululla on kolme rehtoria, peruskoulun rehtori, lukion rehtori ja johtava rehtori. Johtavan rehtorin tärkeimpänä tehtävänä on hoitaa yliopiston ja normaalilyseon suhteita ja olla edustamassa koulua tiedekuntaneuvostossa. Johtavan rehtorin vararehtori on lukion rehtori. Lukion rehtorilla ja peruskoulun rehtorilla on omat vararehtorit. 

Luettelo johtavista rehtoreista:

 Fil. tri J. G. Geitlin 1887–1890
 Fil. tri A. W. Streng 1890–1908
 Teol. tri Paavo Virkkunen 1908–1918
 Fil. tri H. F. Soveri 1918–1929
 Fil. tri F. A. Heporauta 1929–1942
 Teol. tri Rafael Holmström 1942–1959
 Fil. tri Aulis Ojajärvi 1959–1968
 Kouluneuvos Niilo Visapää 1968–1971
 FK Risto Valjakka 1971–1975
 HuK Ilkka Nuotio 1975–1976
 KM Martti Kuikka 1976–1980
 FM Raili Tähtinen 1980–1986
 Kouluneuvos Jussi Luukko 1986–2002
 FM Tuula Sirén 2002
 TT Markku Pyysiäinen 2002–2015
 KT Tapio Lahtero 2015–

 Vuoden Norssit 

Koulun entisten oppilaiden ja opiskelijoiden välisenä yhdyssiteenä toimii alumniyhdistys Vanhat Norssit ry, joka vaalii koulun perinteitä, järjestää alumnitilaisuuksia, jakaa stipendejä ja edistää koulua koskevaa tutkimusta. Vuosittain toukokuun toisena perjantaina koululla vietetään Norssin päivää, jolloin lakitetaan yhdistyksen hallituksen valitsema Vuoden Norssi perinteisellä latinankielisellä kaavalla. Arvonimi voidaan myöntää vuosittain yhdelle tai useammalle henkilölle koulun tai yhteiskunnan hyväksi tehdystä työstä tai maineteosta. Vuoden Norssiksi valittuja ovat olleet:

 Toivo Aro (1955)
 Rolf Nevanlinna (1967)
 Olli Laiho (1968)
 Matti Rantanen (1969)
 Risto Leskinen (1970)
 Teuvo Aura (1971)
 Matti Vaara ja Timo Vaara (1972)
 Lauri Norros (1973)
 Jussi Lappi-Seppälä (1974)
 Matti Virkkunen (1975)
 Matti Kuusi (1976)
 Eero Rönkä (1977)
 Kauko Sipponen (1978)
 Olli Lounasmaa (1979)
 Heikki Sarmanto (1980)
 Esko Rechardt (1981)
 Heikki Brotherus (1982)
 Kai Korte (1983)
 Jaakko Valtanen (1984)
 Paavo Berglund (1985)
 Erkki Toivanen (1986)
 Esko Kosunen (1987)
 Max Jakobson (1988)
 Lasse Pöysti (1989)
 Raimo Pekkanen (1990)
 Aimo T. Nikolainen (1991)
 Kari Rahkamo ja Roland Freund (1992)
 Katariina Kaitue (1993)
 Matti Klinge (1994)
 Eero Huovinen (1995)
 Anu Koivisto (1996)
 Jukka Suni (1997)
 Jaakko Frösén (1998)
 Lassi Rajamaa (1999)
 Juhani Salonius (2000)
 Ossi Sunell (2001)
 Heikki Paunonen (2002)
 Lauri Tarasti (2003)
 Eero Hirvensalo (2004)
 Mitro Repo (2005)
 Jorma Kaimio (2006)
 Lauri Karhuvaara (2007)
 Jussi Huttunen (2008)
 Mikko Kosonen (2009)
 Katri Makkonen (2010)
 Eero Tarasti (2011)
 Kari Rydman (2012)
 Pertti Alaja (2013)
 Tero Kivelä (2014)
 Tuomas Manninen (2015)
 Heikki Peltola (2016)
 Eero Hyvönen (2017)
 Jaakko Eskola (2018)
 Linda Liukas (2019)
 Seppo Murto (2020)
 Maria Lindén (2021)
 Mikko Mykkänen (2022)
 Pekka Toveri (2023)

 Ikinorssit 
Erityisen ansiokkaasta, pitkäaikaisesta toiminnasta koulun tai yhdistyksen hyväksi Vanhat Norssit ry:n hallitus voi myöntää koulun entiselle oppilaalle tai opiskelijalle Ikinorssin arvonimen. Ikinorssin arvonimi voi olla kerrallaan korkeintaan kolmella elossa olevalla henkilöllä. Ikinorssiksi valittuja ovat olleet Jaakko Ollila (1992), Roland Freund (1992), Timo Havulinna (2001), Jussi Luukko (2009) ja Erkki Nordberg (2011).

Tunnettuja Norsseja
Helsingin normaalilyseossa on vuosikymmenten saatossa opiskellut ja opettanut useita tunnettuja henkilöitä.
pienoiskuva|252x252px|Mika Waltari, kirjailija
pienoiskuva|217x217px|Pentti Saarikoski, runoilija
pienoiskuva|245x245px|Eero Järnefelt, taidemaalari
pienoiskuva|240x240px|Sakari Tuomioja, Suomen pääministeri
pienoiskuva|245x245px|Edwin Linkomies, Suomen pääministeri
pienoiskuva|244x244px|Aaro Pajari, kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari
pienoiskuva|182x182px|Max Jakobson, ministeri
pienoiskuva|215x215px|Rolf Nevanlinna, matemaatikko
pienoiskuva|Eero Erkko, sanomalehtimies ja poliitikko|223x223px

 Ernesti Aarnio, kansanedustaja
 E. J. Ahla, Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti
 Eero Akaan-Penttilä, lääkäri ja kansanedustaja
 Maria Lindén, Yhdysvaltain politiikan tutkija
 Vilho Annala, kansanedustaja, ministeri ja kansantaloustieteen professori
 Teuvo Aura, Suomen pääministeri
 Aleksi Bardy, käsikirjoittaja ja elokuvatuottaja
 Paavo Berglund, kapellimestari ja viulisti
 Väinö Blomstedt, taidemaalari
 Ilmari Bonsdorff, tähtitieteilijä
 Heikki Borenius, asianajaja
 Clas von Collan, Suomen Pankin pääjohtaja
 Klaus Bremer, toimittaja ja kansanedustaja
 Simo Brofeldt, Mannerheim-ristin ritari ja lääkintäeversti
 Heikki Brotherus, lähetystöneuvos
 Tapani Brotherus, suurlähettiläs
 Aarno Cronvall, toimittaja
 Gregorius Ekholm, Mannerheim-ristin ritari
 Jaakko Enäjärvi, oikeuskansleri
 Eero Erkko, sanomalehtimies ja poliitikko
 Aarne Ervi, arkkitehti
 Jaakko Eskola, vuorineuvos
 Jalmari Finne, kirjailija
 Jaakko Frösén, emeritusprofessori
 Bertel Gripenberg, runoilija
 Jaakko Gummerus, piispa
 Jorma Haapkylä, Kontra-amiraali ja Merivoimien komentaja
 Kai Halmevaara, kenraaliluutnantti
 Johan Helo, valtiovarainministeri
 Kaarlo af Heurlin, kansanedustaja
 Jussi Himanka, toimittaja
 Eero Huovinen, emerituspiispa
 Jussi Huttunen, KTL:n pääjohtaja ja professori
 Harri Holma, suurlähettiläs
 Karl Holma, eduskunnan oikeusasiamies ja kansanedustaja
 Risto Hyvärinen, suurlähettiläs ja YK:n apulaispääsihteeri
 Matti Häkkänen, suurlähettiläs
 Veikko Ihamuotila, ministeri
 Jaakko Iloniemi, ministeri ja diplomaatti
 Martti Innanen, muusikko
 Asko Ivalo, suurlähettiläs
 Max Jakobson, ministeri ja diplomaatti
 Paavo Jaale, olympiamitalisti
 Toivo Jäntti, arkkitehti
 Armas Järnefelt, säveltäjä
 Arvid Järnefelt, kirjailija
 Eero Järnefelt, taidemaalari
 Aulis O. Kairamo, vuorineuvos
 Eino Kaila, filosofi ja psykologi
 Erkki Kaila, arkkipiispa
 Esa Kaitila, valtiovarainministeri ja kauppa- ja teollisuusministeri
 Katariina Kaitue, näyttelijä
 R. G. Kallia, kansanedustaja
 Ermei Kanninen, kenraaliluutnantti
 Lauri Karhuvaara, toimittaja
 Pekka Karhuvaara, toimittaja
 Eero Kekomäki, Suojelupoliisin päällikkö
 Yrjö Kilpinen, säveltäjä ja akateemikko
 Matti Klinge, emeritusprofessori
 Seppo Kuusela, koripalloilija
 Janne Kuusi, elokuvaohjaaja
 Matti Kuusi, akateemikko
 Juhani Kurikka, kansanedustaja
 Yrjö Koskelainen, päätoimittaja
 Mikko Kosonen, Sitran yliasiamies
 Kai Korte, Oikeuskansleri
 Mikko Könkkölä, hovioikeuden presidentti
 Olli Laiho, olympiamitalisti
 Pertti Laatikainen, prikaatikenraali evp.
 Timo Laukkio, päätoimittaja
 Jussi Lappi-Seppälä, kansanedustaja ja Rakennushallituksen pääjohtaja
 Pertti Lindfors, filosofi
 Sakari T. Lehto, ministeri
 Tero Lehtovaara, suurlähettiläs
 Anto Leikola, professori
 Erkki Leikola, kansanedustaja
 Olavi Leimuvirta, olympiamitalisti
 Yrjö Leino, Suomen sisäasiainministeri
 Risto Leskinen, eduskunnan oikeusasiamies ja oikeuskansleri
 Edwin Linkomies, Suomen pääministeri, kansleri (opettajana)
 Linda Liukas, puhuja ja kirjailija
 Alfred Agathon Liuksiala, senaattori
 Olli Lounasmaa, akateemikko
 Toivo Lyy, runoilija ja kääntäjä

 Katri Makkonen, toimittaja
 Veikko Makkonen, Kansallis-Osake-Pankin pääjohtaja
 Lauri Malmberg, jääkärikenraaliluutnantti ja Suomen puolustusministeri
 Ohto Manninen, professori ja yliopiston rehtori
 Leo Meller (toimittaja) toimittaja
 Aarre Merikanto, säveltäjä
 Seppo Murto, kapellimestari ja kanttori-urkuri
 Pekka Myllykoski, muusikko
 Jussi Mäkinen, suurlähettiläs
 Hjalmar Neovius, Korkeimman oikeuden presidentti
 Rolf Nevanlinna, akateemikko
 Hanna Nikkanen, toimittaja
 Aimo T. Nikolainen, teologi ja piispa
 Osmo Niskanen, teollisuusneuvos
 Aarne Nuorvala, oikeuskansleri, korkeimman hallinto-oikeuden presidentti ja pääministerin sijainen
 Nelli Orell, tubettaja
 Osmo Orkomies, Erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri
 Erkki Paavolainen, Suomen sosiaaliministeri
 Aaro Pajari, kenraalimajuri ja kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari
 Raoul Palmgren, kirjailija
 Reidar Palmgren, näyttelijä ja kirjailija
 Jukka-Pekka Palo, näyttelijä
 Eero Paloheimo, professori ja kanasanedustaja
 H. G. Paloheimo, senaattori
 Olli Paloheimo, jääkärieversti ja vuorineuvos
 Väinö Palojärvi, jääkärikenraalimajuri
 Raimo Pekkanen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomari
 Heikki Peltola, infektiotautien emeritusprofessori
 Matti Pesonen, säveltäjä ja kansanedustaja
 Olli Puhakka, Mannerheim-ristin ritari, hävittäjälentäjä
 Tauno Pylkkänen, säveltäjä
 Lasse Pöysti, näyttelijä
 Kari Rahkamo, ylipormestari
 Panu Rajala, kirjailija
 Einojuhani Rautavaara, säveltäjä
 Esko Rechardt, kilpapurjehtija, olympiavoittaja
 Mitro Repo, europarlamentaarikko
 Matti Riitakorpi, toimittaja
 Yrjö Ruutu, valtiotieteilijä ja poliitikko
 Elof Roschier, jääkärikenraaliluutnantti
 Kari Rydman, säveltäjä
 Wille Rydman, kansanedustaja
 Pentti Saarikoski, runoilija, kirjailija ja suomentaja
 Erkki Salmenhaara säveltäjä
 Asser Salo, kansanedustaja
 Juhani Salonius, valtakunnansovittelija
 Samuli Sario, senaattori
 Allan Serlachius, senaattori ja kansanedustaja
 Aarre Simonen, Suomen pääministerin sijainen ja kansanedustaja
 Kauko Sipponen, kansleri ja professori
 Heikki Siren, arkkitehti
 Mikael Soininen, Suomen opetusministeri (opettajana)
 Ossi Sunell, diplomaatti
 Paavo Susitaival, heimoaktivisti ja kansanedustaja
 Kari Suomalainen, pilapiirtäjä
 Olavi Sohlberg, vuorineuvos
 Toivo Särkkä, elokuvaohjaaja ja -tuottaja
 Armas Taipale, olympiavoittaja
 Martti Takala, professori
 Onni Talas, senaattori, oikeustoimikunnan päällikkö ja itsenäisyyssenaatin jäsen
 Eero Tarasti, musiikin tutkija ja professori
 Lauri Tarasti, ministeri
 Päivö Tarjanne, erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri
 Toivo Tarjanne, Korkeimman oikeuden presidentti ja oikeuskansleri
 Ahti Tarkkanen, professori, ylilääkäri
 Rolf Thesleff, diplomaatti
 Arno Tuurna, kansanedustaja
 Sakari Tuomioja, Suomen pääministeri ja Suomen pankin pääjohtaja
 Erkki Toivanen, toimittaja
 Erkki Toivanen, vuorineuvos
 Pekka Toveri, kenraalimajuri evp.
 Eero Valjakka, arkkitehti
 Jaakko Valtanen, kenraali ja puolustusvoimain komentaja
 Matti Virkkunen, Kansallis-Osake-Pankin pääjohtaja
 Yrjö Vesa, vuorineuvos
 Paavo Virkkunen, eduskunnan puhemies ja professori (opettajana)
 Aleksi Vuorinen, hiukkasfyysikko, professori
 Jouko Väänänen, dekaani, professori
 Mika Waltari, kirjailija ja akateemikko
 Otso Wartiovaara, erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri
 T. A. Wiherheimo, Suomen puolustusministeri ja kauppa- ja teollisuusministeri
 Karl Fredrik Wilkama, jalkaväenkenraali ja Sotaväen päällikkö
 Oiva Willamo, jääkärieversti
 Ivar Wilskman, ”suomalaisen urheilun isä” (opettajana)
 Sulo Wuolijoki, kansanedustaja
 Eero A. Wuori, ministeri ja SAK:n puheenjohtaja
 Aarno Yrjö-Koskinen, Suomen ulkoasiainministeri
 Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen, todellinen valtioneuvos (opettajana)

 Veikko-lehti 
Helsingin normaalilyseossa ilmestyy koulun oppilaiden tekemä Veikko-lehti, joka julkaistiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1871. Veikko on Suomen vanhin edelleen ilmestyvä koululehti, ja toiseksi vanhin edelleen ilmestyvä suomenkielinen lehti. Veikko-lehteen ovat kirjoittaneet muun muassa kirjailijat Mika Waltari, Pentti Saarikoski ja Jalmari Finne. Nykyisin Veikko ilmestyy Vanhat Norssit ry:n tukemana noin kerran vuodessa. Esimerkiksi keväällä 2022 lehdessä käsiteltiin laajasti Ukrainan tilannetta ja lehteen haastateltiin muun muassa ulkoministeri Pekka Haavistoa, puolustusministeri Antti Kaikkosta sekä vanhaa norssia, kenraalimajuri evp. Pekka Toveria.

 Norssin Turnarit 

Myös Norssin urheiluseura Norssin Turnarit, joka perustettiin vuonna 1878, on merkittävä: seura on vanhin yhä toimiva suomenkielinen voimistelun ja urheilun yleisseura. Seuran kasvatteja eli käytännössä Vanhoja Norsseja ovat muun muassa olympiamitalistit Armas Taipale (kultaa kiekonheitossa Tukholmassa 1912 ja hopeaa kiekonheitossa Antwerpenissa 1920), Esko Rechardt (kultaa purjehduksessa Moskovassa 1980), Kaarlo Saastamoinen (hopeaa joukkuevoimistelussa Tukholmassa 1912), Olli Laiho (hopeaa voimistelussa Meksikossa 1968), Paavo Johansson (pronssia keihäänheitossa Antwerpenissa 1920) ja Olavi Leimuvirta (pronssia joukkuevoimistelussa Melbournessa 1956).

 Eurooppa-koulu 
Syyslukukauden 2008 alusta kevätlukukauden 2010 alkuun Helsingin normaalilyseon tiloissa toimi myös Euroopan kemikaaliviraston lapsille suunnattu Helsingin eurooppalainen koulu. Nykyään Eurooppa-koulu toimii Bulevardilla.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Helsingin normaalilyseo
Vanhat Norssit ry
Ylen Elävä arkisto: Perinteet kunniassa Norssissa

Luokka:Helsingin lukiot
Luokka:Helsingin peruskoulut
Luokka:Ullanlinna
Luokka:Helsingin suojellut rakennukset
Luokka:Frans Sjöströmin suunnittelemat rakennukset