Taalainmaan lääni

pienoiskuva|oikea|Maakäräjäkuntavaaleissa käytettävä vaalipiirijako.

Taalainmaan lääni () sijaitsee Keski-Ruotsissa. Sen alue on suunnilleen sama kuin Taalainmaan maakunnan. Läänin nimi oli vuoteen 1997 asti Kopparbergin lääni eli ruotsiksi Kopparbergs län. Nimi viittasi Stora Kopparbergetiin Falunissa.  Läänin pääkaupunki on Falun, mutta suurin taajama on sen lähellä sijaitseva Borlänge. Kunnista Falunin kunta on väkiluvultaan Borlängen kuntaa suurempi. Valtiopäivävaaleissa alue muodostaa Taalainmaan läänin vaalipiirin.

Taalainmaan läänin naapurit ovat pohjoisessa Jämtlandin lääni, idässä Gävleborgin lääni, etelässä Västmanlandin lääni, Örebron lääni ja Värmlannin lääni sekä lännessä Norjan puolella Hedmarkin fylke. Taalainmaan, Uppsalan, Gävleborgin ja Västmanlandin lääneillä on yhteinen rajapyykki Taalainmaan läänin eteläosassa. Taalainmaa ystävyysläänejä ovat Viljandimaan maakunta Virossa, Pihkovan alue Venäjällä ja yhteistyötä on myös Lublinin voivodikunnan kanssa Puolassa.

Vuonna 2007 läänissä oli 611,85 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,2 prosenttia läänin maapinta-alasta.

Läänijaon kehitys

Vanhempina aikoina hallinnollinen jaotus oli hyvin epämääräinen. Usein Taalainmaa kuului Västeråsin linnassa asuneen voudin alaisuuteen, ja usein sillä oli omakin vouti. Bergslag-alueilla oli erityisasema, sillä alueella oli vuorivouteja, jotka toimivat Taalainmaan voudin alaisuudessa. Kustaa Vaasa jakoi Taalainmaan kahteen voutikuntaan: toinen kattoi Länsi-Taalainmaan ja Järnbergslagenin, toinen Itä-Taalainmaan ja Kopparbergslagenin. Kuningas Kustaa II Aadolf ja kuningatar Kristiinan holhoojahallitus yrittivät perustaa erityisen vuoriläänin, joka olisi kattanut Taalainmaan ja Västmanlandin bergslag-alueet.

Vuoden 1634 hallitusmuodossa päätettiin perustaa ”Taalainmaan ja Kopparbergslagenin” lääni. Kuninkaallisella kirjeellä läänin nimeksi tuli Kopparbergin lääni vuonna 1647. Idren ja Särnan pitäjät pohjoisessa nykyisen Älvdalenin kunnan alueella kuuluivat aluksi Norjaan, mutta vuodesta 1645 alkaen Ruotsiin ja Kopparbergin lääniin.

Osa Äppelbon pitäjästä liitettiin vuonna 1815 Rämmenin pitäjään Värmlannin läänissä. Lisäksi vuonna 1846 Orsan seurakuntaan kuulunut Hamran alue siirrettiin Kopparbergin läänistä Gävleborgin lääniin ja Losin seurakuntaan. Tältä osin Taalainmaan läänin ja maakunnan rajat poikkeavat nykyään merkittävästi toisistaan. Muitakin poikkeuksia rajoissa on, sillä osia Västmanlandin ja Härjedalenin maakunnista kuuluu nykyään Taalainmaan lääniin.

Vuonna 1997 Kopparbergin läänin nimeksi vaihdettiin maakunnan mukaisesti Taalainmaan lääni.

Vaakuna
Vaakunaselitys: ”Sinisessä kentässä kaksi vastakkain asetettua kultaista taalainnuolta, joiden kärjet hopeiset ja niiden välissä avoin ensimmäiseksi mainittua metallia oleva kruunu.” ()

Taalainmaan läänin vaakuna on sama kuin Taalainmaan maakunnankin.

Maantiedettä

Suurimmat taajamat
Vuonna 2010 Taalainmaan läänissä sijaitsi 106 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Borlänge   2  Falun   3  Avesta   4  Ludvika*   5  Mora   6  Hedemora   7  Leksand   8  Orsa   9  Malung   10  Smedjebacken  

Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.

Valtiopäivävaalit

Taalainmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Taalainmaan läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 10 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.

Yhteensä vaalipiiristä valittiin 11 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.

Maakäräjäkunta

Taalainmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Taalainmaan läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.

Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Taalainmaan lääni on jaettu seuraaviin 6 vaalipiiriin:
 Falun (15 kiinteää paikkaa)
 Borlänge (13 kiinteää paikkaa)
 Avesta/Hedemora/Säter (13 kiinteää paikkaa)
 Ludvika/Smedjebacken (10 kiinteää paikkaa)
 Gagn/Leks/Malung-Säl/Rättv/Vansb (14 kiinteää paikkaa)
 Mora/Orsa/Älvdalen (9 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 83 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.

Muiden puolueiden äänistä Dalarnas Sjukvårdsparti sai 3,66 %, mikä oikeutti 3 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 1,58 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.

Läänin kunnat

Taalainmaan läänissä on nykyään 15 kuntaa:

 Kuntakoodi Kunta Keskustaajama Kunnan väkiluku(31.12.2011) 2021 23px Vansbron kunta Vansbro  2023 23px Malung-Sälenin kunta Malung  2026 23px Gagnefin kunta Djurås  2029 23px Leksandin kunta Leksand  2031 23px Rättvikin kunta Rättvik  2034 23px Orsan kunta Orsa  2039 23px Älvdalenin kunta Älvdalen  2061 23px Smedjebackenin kunta Smedjebacken  2062 23px Moran kunta Mora  2080 23px Falunin kunta Falun  2081 23px Borlängen kunta Borlänge  2082 23px Säterin kunta Säter  2083 23px Hedemoran kunta Hedemora  2084 23px Avestan kunta Avesta  2085 23px Ludvikan kunta Ludvika 

Väestönkehitys

Vuoden 2011 lopussa 11,1 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 8,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 5 433 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia läänin väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,7 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 7 199 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia läänin väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 181 222 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,1 %
 18–64-vuotiaat: 58,7 %
 65 vuotta täyttäneet: 22,2 %

Väestö maakunnittain
Taalainmaan läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 276 565 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
 Maakunta  Väkiluku(31.12.2011)  % Taalainmaa  276 250 99,9 Västmanland  315 0,1

Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.

Katso myös
 Taalainmaanhevonen
 Taalainmaan läänin kuntien vaakunat
 Orsan suomalaismetsä
 Rättvikin suomalaismetsä

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Länsstyrelen i Dalarnas län 

*