JYP

JYP (aik. JyP ja JyP HT) on vuonna 1923 perustettu jyväskyläläinen jääkiekkoseura, jonka edustusjoukkue pelaa jääkiekon SM-liigassa. Alun perin seura oli Jyväskylän Palloilijoiden jääkiekko-osasto, kunnes vuonna 1977 se irrottautui itsenäiseksi seurakseen nimellä JyP HT. JYPin omistaa vuonna 1999 perustettu JYP Jyväskylä Oy. Seuran kotihalli on LähiTapiola Areena, joka paremmin tunnetaan nimellä Hippos. Hallin yleisökapasiteetti on 4 437. JYP on kevään 2009 sekä 2012 Suomen-mestari, European Trophy -mestari 2013 ja Mestarien liigan voittaja vuodelta 2018. JYP on saavuttanut myös naisten Suomen-mestaruuden vuosina 1997, 1998 ja 2016.

Kauden 2018–2019 alussa joukkueen pelaajabudjetti oli 2,4 miljoonaa ja liikevaihto 8,2 miljoonaa euroa. Seuran toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2019 lähtien Risto Korpela. Hallituksen puheenjohtaja on Jukka Seppänen. Hän on toiminut JYPin toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana yhteensä parikymmentä vuotta. Aiemmin hän oli koko JYPin suurin yksittäinen omistaja.

Historiaa
 Nimen historia 
Vuonna 1923 Jyväskylään perustettiin urheiluseura Jyväskylän Palloilijat eli JyP, mistä on lähtöisin myös seuran nykyinen nimi. JyP:n lajeina olivat tuolloin jalkapallo, pesäpallo ja jääpallo. Myöhemmin lajivalikoimaan tuli myös koripallo. Jääkiekko tuli seuran lajivalikoimaan vuonna 1947.

Jääkiekkotoiminnan aikana nimi JyP on kuitenkin tarkoittanut lyhennettä sanoista Jyväskylän Pallo.

Vuonna 1977 Jyväskylän Palloilijoiden jalkapallo- ja jääkiekkojaostot kuitenkin erkanivat toisistaan. Tuolloin syntyivät JyP HT, jossa HT tulee sanoista Hockey Team, ja jalkapallon puolella JyP-77 eli nykyinen JJK. Vuodesta 1997 lähtien jääkiekkoseuran nimi on kirjoitettu virallisesti kokonaan isolla kirjaimilla eli JYP. Tuolloin myös pääte HT pudotettiin pois seuran nimestä.

 Yleisimmät lempinimet 
Joukkueesta käytetään puhekielessä yleisesti nimityksiä Jyppi, Jypi ja toisinaan nykyisen tunnuksen mukaan Hurrikaani. Kannattajat saattavat käyttää joukkueesta edelleen myös sen vanhaa nimeä, joskus jopa iskulauseineen JyP HT – No Smoking Team. Seuran kannattajat saattavat taas viitata kotikaupunkiinsa nimellä Jypinkylä. Alkunsa nimi on saanut jyväskyläläiseltä FP-rapryhmältä ja sen JYP- ja urheiluaiheisista Jypinkylä-kappaleista. FP:n eli Fyysisen preesensin Jypinkylä II -musiikkivideolla esiintyvät myös videon julkaisun aikaan JYPissä pelanneet Jonne Virtanen, Harri Pesonen ja muita JYP-pelaajia. Jypinkylä-kappaleita soitetaan usein JYPin kotipeleissä.

Joukkueesta on myös käytetty muiden joukkueiden kannattajien keskuudessa nimitystä Juntit ja Jyväjemmarit. Siihen, että seura mielletään maaseutumaisen paikkakunnan seuraksi muiden joukkueiden kannattajien keskuudessa saattaa vaikuttaa myös traktorivalmistaja Valtran toimiminen JYPin pääyhteistyökumppanina. Valtra ja sen entinen nimi Valmet, kuten myös Traktorit ovat JYPin epävirallisia nimiä muiden joukkueiden kannattajien keskuudessa.

 Kaudet 1985–1988: Ensimmäiset liigakaudet 
175px|pienois|oikea|Ari-Pekka Siekkinen pelasi JYPissä vuodet 1984–1996 ja 2000–2001. Hän on seuran liigahistoriassa eniten otteluita pelannut maalivahti, ja urheilu-urallaan Siekkinen voitti kaksi SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin. 22. marraskuuta 2013 JYP jäädytti Siekkisen pelipaidan ja -numeron. Kuva on otettu lokakuussa 2013.

JyP HT nousi jääkiekon 1. divisioonasta SM-liigaan syksyksi 1985. Ensimmäisellä kaudellaan pääsarjatasolla JyP HT taisteli kauden loppuun asti pudotuspelipaikasta jääden kuitenkin lopulta viidennelle sijalle ja näin pudotuspelien ulkopuolelle.

Seuraavalla kaudella jyväskyläläisten odotettiinkin pääsevän mukaan pudotuspeleihin, mutta tuloksena oli 7. sija, ja joukkue jäi ulos mitalipeleistä. Jyväskyläläisten valmentajana toimi tuolloin Erkka Westerlund, joka aloitti kaudella 1987–1988 jo kolmannen kautensa JyP HT:n valmentajana, kunnes tuli erotetuksi odotuksiin nähden vaisun alkukauden johdosta. Loppukauden 1987–1988 hänen tilallaan valmensi Antero Lehtonen, mutta joukkue ei valmentajavaihdoksesta huolimatta yltänyt pudotuspeleihin.

 Kaudet 1988–1994: Kiekkohurmoksen aika 
Kaudeksi 1988–1989 joukkueen valmentajaksi palkattiin Hannu Aravirta. Tulosta tuli jo Aravirran ensimmäisellä kaudella, ja sensaatiomaisesti keväällä 1989 Keski-Suomessa juhlittiin hopeaa. Aravirta jatkoi joukkueen valmentajana kevääseen 1993 asti, jolloin JyP voitti pronssia. Hopeaa joukkue saavutti vuonna 1992. Pronssiotteluun jyväskyläläiset ylsivät myös kaudella 1990–91, häviten kuitenkin HPK:lle.

1980-luvun loppu ja 1990-luvun alku olivat Jyväskylässä todellista menestysaikaa, kun kaupunki oli noussut valtakunnan jääkiekkoeliittiin. Jyväskylässä puhuttiin "JYP-hurmoksesta". JyP HT saavutti tuona aikana kolme SM-mitalia. Lisäksi se voitti runkosarjan keväällä 1992.

 Kaudet 1994–2007: Kamppailu suurempia seuroja vastaan 
Aravirran viimeisen kauden jälkeen keväällä 1994 ja 1995 JyP HT:n pelit päättyivät puolivälieriin ja tuloksena oli 5. sija. Kaudella 1995–1996 JyP oli jopa vaarassa joutua liigakarsintoihin. JyP HT päätyi toisen kerran SM-liigahistoriansa aikana erottamaan päävalmentajansa. Kari Savolaisen tilalle palkattiin kevään ajaksi Hannu Jortikka, mutta pudotuspelipaikka jäi saavuttamatta Jypin päätyessä 10. sijalle välttäen kuitenkin karsinnat.

Seuraavalla kaudella Jyväskylässä valmentajana aloitti Pekka Tapani, ja Jyväskylässä pelattiin taas pudotuspelejä. Seuraavilla kausilla JYP kuitenkin jäi pudotuspelien ulkopuolelle, ja Tapanista tuli JYPin kolmas kesken kauden erotettu päävalmentaja. Hänen tilalleen tuli Mika Saarinen, jonka johdolla JYP pääsi kertaalleen pudotuspeihin, mutta muuten seuran oli tyydyttävä heikompiin sijoituksiin.

Vuonna 1999 huomiota sai, kun JYPin pelaajat istuivat lisähappinaamarit päällä vaihtoaitiossa.

Keskikokoisen liigapaikkakunnan Jyväskylän joukkueen ansiolistaan kuuluu kuitenkin se, että se ei ole kahden vuosikymmenen aikana joutunut kertaakaan karsimaan sarjapaikastaan. Kun Matti Alatalo valmensi joukkuetta kausilla 2002–2007 jyväskyläläiset pelasivat voimavaroihinsa nähden hyviä kausia. Vuosi toisensa jälkeen JYPiä veikkailtiin sarjan häntäpäähän, mutta jokaisella kaudella joukkue taisteli pudotuspelipaikoista. Keväällä 2003 JYP pääsi runkosarjan 6. sijallaan suoraan pudotuspeleihin. Seuran budjetti oli monena vuonna sarjan pienimpiä, mutta Alatalon aikakaudella JYP pelasi pudotuspeleissä joka vuosi lukuun ottamatta kevättä 2007.

JYPin joukkueelle tunnusomaista on vahva kotimaisuusaste, eikä seurassa 1990-luvun lopulta 2000-luvun alkupuolelle ollut valtakunnallisesti tunnettuja kotimaisiakaan pelaajia. JYP toimi usein pelaajien kasvattajaseurana ja ponnahduslautana, josta pelaajat siirtyivät JYPiä isompiin seuroihin. JYPissä pelaavia maajoukkuemiehiä ei Aravirran kauden jälkeen juuri nähty muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. JYPissä liigan parhaimmistoon nousseet pelaajat siirtyivät myöhemmin seuroihin, jotka maksoivat JYPiä enemmän palkkaa. JYPin pelaajabudjetti oli syksyyn 2007 asti aina yksi liigan pienimmistä.

 Kausi 2007–2008: Uusi alku 
Jo vuoden 2004 keväällä JYP julkisti niin sanotun Missio 2007:n, joka tarkoitti sitä, että JYP tavoitteli pelaavansa mitaleista viimeistään kolmen vuoden kuluttua Missio 2007:n julkistamisesta. Missio 2007 oli määrä toteuttaa rakentamalla yhtenäinen joukkue nuorista lupauksista. Tavoite ei kuitenkaan onnistunut, koska Jyväskylässä huipulle nousseet pelaajat menivät muihin seuroihin JYPin pienen palkkabudjetin ja joukkueen heikon menestyksen vuoksi. Joukkueen rakentaminen pienillä voimavaroilla osoittautui miltei mahdottomaksi tehtäväksi.

 Yritysmaailman tuki joukkueen rakentamiseksi 
Kesän 2007 aikana Jyväskylässä päätettiin aloittaa mestaruusjoukkueen raketaminen osin myös yritysmaailman tuella. JYP palkkasi valmentajakseen Mestiksessä menestyneen Risto Dufvan. Maalivahteja joukkueeseen tuli valmentamaan Ari-Pekka Siekkinen. Useat Keski-Suomen yritysmaailman edustajat lähtivät tukemaan JYPin toimintaa. Kaikkien hankkeen toimijoiden yhteinen tavoite oli palauttaa Jyväskylä toden teolla maan kiekkoiluhuipulle ja palauttaa kaupunkiin JYP-hurmos. Yritysten tuki mahdollisti aikaisempaa isomman pelaajabudjetin ja aivan uudenlaisen panostuksen joukkueen kokoonpanoon. JYPiin saatiin hankittua menestyneitä pelaajia SM-liigassa pelanneiden pelaajien lisäksi Pohjois-Amerikasta. Joukkueeseen saatiin NHL-liigaan pääsyä yrittänyt Tuomas Pihlman sekä amerikansuomalaiset Helmisen veljekset Dwight Helminen ja Lars Helminen. Eniten työtä nähtiin Jarkko Immosen saamiseksi joukkueeseen. Immonen oli haluttu pelaaja koko SM-liigassa, koska kesän 2007 aikana alkoi käydä selväksi, että hän ei jatka NHL:ssä, vaan on palaamassa Eurooppaan. Niinpä yritysmaailman edustajat päättivät ryhtyä toimeen Immosen saamiseksi joukkueeseen. Immosen arvokas sopimus nosti joukkueen budjettia entisestään, mutta lisäsi kiinnostusta joukkuetta kohtaan sekä paransi entisestäänkin kovaa hyökkääjistöä. Pitkästä aikaa Jyväskylässä pelasi hyökkääjä, joka taisteli pistepörssin voitosta ja pelaisi maajoukkueen vahvuudessa. Suuret panostukset toivat jyväskyläläisille toivottua valtakunnallista medianäkyvyyttä ja uskoa keskikokoisen paikkakunnan mahdollisuuksiin menestyä kaupallistuneessa SM-liigassa. Jyväskylään otettiin myös useita nuoria lupauksia, joiden varaan menestystä oli tarkoitus rakentaa.

 Menestys 
pienois|oikea|175px|Sinuhe Wallinheimo edusti JYPiä vuosina 1989–1992 ja 2004–2010. Kaudella 2008–2009 hän voitti sekä suomenmestaruuden että Jari Kurri -palkinnon. Urheilu-uransa jälkeen hän on toiminut kansanedustajana vuodesta 2011 lähtien.

JYPin kausi 2007–08 meni hyvin, ja se sai 56 ottelussa 101 pistettä ja sijoittui viidenneksi runkosarjassa ansaiten suoran pudotuspelipaikan. Keväällä Jyväskylässä oltiin vaikean tilanteen edessä, sillä joukkueen selkeä ykkösmaalivahti Sinuhe Wallinheimo oli saanut tarjouksen KHL-liigasta. Pienenä joukkueena JYPin oli päästettävä Wallinheimo lähtemään KHL:-liigaan. Lähtö takasi JYPille rahaa siirtokorvauksina ja palkkasäästönä, mutta toisaalta Wallinheimolle mahdollisuuden pelata vielä kerran urallaan ulkomailla. Tulevaisuutta ajatellen ratkaisu oli järkevä, mutta kevään mahdollisia mitalipelejä ajatellen haastava. JYP ylsi 5. sijalle runkosarjassa jääden neljännestä tilasta ja kotiedusta vain kolme pistettä. JYP kohtasi puolivälierissä Tapparan, mutta jyväskyläläisten kohtalona oli karsiutua välieristä häviten ottelusarjan voitoin 2–4. Ykkösmaalivahdiksi kesken kauden noussut Pekka Tuokkola sai kevään aikana harjoitusta paitsi pudotuspeleistä myös tärkeää kokemusta jatkoa ajatellen. Joukkue ei kaatunut maalivahtipeliin Wallinheimon lähdöstä huolimatta, vaikka mediassa paljon puhuttiinkin "mitalin hinnasta".

 2008–2018: Menestyksen vuosikymmen 
pienoiskuva|left|Synergia-areenan sisätilat uudistuivat vuonna 2009 perusteellisen remontoinnin ansiosta.
Kaudelle 2008–2009 joukkueeseen panostettiin halliremontin myötä entistä enemmän. Joukkueeseen liittyivät uusina pelaajina muiden muassa Jani Tuppurainen, Kalle Koskinen, Jyrki Välivaara sekä Olli Malmivaara. Myös nuoria pelaajia nostettiin joukkueeseen rohkeasti ja farmiseura D-teamin kanssa solmittu yhteistyö mahdollisti pelaajien kierrätykseen joukkueiden välillä. Pitkästä aikaa JYP kiinnosti paitsi uusia pelaajia, myös paluumuuttajia, joista Välivaara ja Koskinen olivat esimerkkejä. JYP varmisti kauden 2008–2009 runkosarjan voiton toiseksi viimeisellä kierroksella 3. maaliskuuta voitettuaan Ilveksen Tampereella 2–7. Edellisen kerran JYP voitti runkosarjan 17 vuotta aiemmin vuonna 1992. JYP oli lopulta 17 vuoden tauon jälkeen loppuotteluissa Oulun Kärppiä vastaan. JYP voitti Kärpät otteluvoitoin 4–0 ja saavutti ensimmäisen mestaruutensa. JYP oli ensimmäinen joukkue, joka voitti paras seitsemästä -järjestelmällä pelatun loppuottelusarjan häviämättä otteluakaan. Mestaruuskauden tärkeimpiä lenkkejä olivat VIP-ketjuksi kutsuttu Antti Virtanen-Jarkko Immonen-Tuomas Pihlman ja torjuntavastuuta tasaisesti saanut maalivahtikaksikko Wallinheimo ja Tuokkola. Wallinheimo ja Tuokkola jakoivat pudotuspelien parhaan pelaajan palkinnon. Immonen lähti kauden päätteeksi KHL:ään.

oikea|pienoiskuva|Matti Nykänen esiintyy Jypin kansanjuhlassa Jyväskylässä seuran voitettua jääkiekon Suomen mestaruuden 2009.

Runkosarjan kolmena edelliskautena voittanut JYP palkkasi päävalmentajakseen Jyrki Ahon syyskuussa 2011 ja oli runkosarjan neljäs. Nimitystä seuranneella kaudella 2011–2012 jyväskyläläisjoukkue saavutti seurahistoriansa toisen mestaruuden voittamalla Pelicansin loppuottelusarjassa 4–1. Edelliskaudella JYPiin takaisin tullut kapteeni Éric Perrin teki Suomen-mestaruuden ratkaisseen maalin jatkoerässä.

Kauden 2013–2014 alussa päävalmentajaksi nimettiin aiemmin Jyrki Ahon apuvalmentajana toiminut Marko Virtanen. Joulukuussa 2013 JYP voitti Berliinissä pelatussa European Trophyn loppuottelussa ruotsalaisen Färjestad BK:n 2–1 ja saavutti näin historiaan jääneen turnauksen mestaruuden ainoana suomalaisjoukkueena. JYPin Tuomas Tarkki valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi.

Kauden 2016–2017 jälkeen JYP aloitti kauden mittaisen yhteistyön Mestis-seura KeuPa HT:n kanssa ja laukkautti kokonaan JYP-Akatemian toiminnan. Kaudella 2017–2018 JYP oli neljättä peräkkäistä kertaa mukana Mestarien liigassa. Joukkue selvisi pudotuspeleihin tulemalla alkulohkossaan toiseksi EV Zugin jälkeen. CHL:n ensimmäisellä pudotuspelikierroksella JYP voitti Tampereen Tapparan ja puolivälierissä Kometa Brnon. JYP eteni Växjö Lakersia vastaan pelattavaan loppuotteluun voittamalla tšekkiläisen HC Ocelaři Třinecin välierässä voittolaukauskilpailussa. Ratkaisevan maalin teki joukkueeseen edellisenä syksynä palannut Jarkko Immonen. JYP voitti Ruotsissa pelatussa loppuottelussa Lakersin 2–0 Joonas Nättisen ja Janne Kolehmaisen maaleilla. Nollapelin pelannut Juho Olkinuora valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Kauden päätyttyä JYP palkittiin CHL-mestaruuden johdosta Suomen Jääkiekkoliiton ojentamalla Kalen Kannulla.

 2018–: Marko Virtasen irtisanominen, SM-liigan keskikastiin ja talousvaikeudet 
Mestarien liigan voitosta huolimatta kolme vuotta JYPin päävalmentajana toiminut Virtanen vapautettiin tehtävistään tavoitteisiin nähden heikkojen tulosten myötä. Virtasen aikakaudella JYP saavutti SM-pronssia keväällä 2015 ja 2017. 35-vuotias Lauri Merikivi nimitettiin hänen seuraajakseen kolmivuotisella sopimuksella. Merikivi oli edelliset kaudet valmentanut JYPin A-nuoria. Merikiven aikana JYP kuitenkin jämähti sarjataulukon häntäpäähän, ja hänet erotettiin avauskaudellaan tammikuussa 2019 JYPin ollessa sarjassa 12. sijalla. Merikiven korvaajaksi palkattiin entinen JYPin valmentaja Risto Dufva. Risto Dufvan valmennuksessa JYP nousi runkosarjassa sijalle kymmenen, yhden pisteen Vaasan Sportia edelle. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella JYP kuitenkin putosi Rauman Lukolle. Samalla myös päättyi kaudelle 2018–2019 JYPiin paluun tehneen Éric Perrinin pelaajaura.

JYP tiedotti nopeasti kauden 2018–2019 jälkeen, että joukkueen uudeksi päävalmentajaksi oli valittu Pekka Tirkkonen kaksivuotisella sopimuksella. Samalla tiedotettiin, että apuvalmentajaksi on valittu Tirkkosen kanssa SaiPassa apuvalmentaja toiminut Ari Santanen. Kausi 2019–2020 kuitenkin keskeytettiin 13. maaliskuuta 2020 koronaviruksen leviämisen hillitsemiseksi, minkä vuoksi runkosarjan viimeinen kierros ja pudotuspelit jäivät pelaamatta. Runkosarjan päättyessä JYP oli sarjan kahdeksannella sijalla.

 Talousvaikeudet ja pelilliset ongelmat 
Huhtikuussa 2020 JYP lomautti määräaikaisesti valmentajansa sekä sopi palkkaleikkauksista pelaajien kanssa. Kaudelle 2020–2021 JYPin pelaajabudjetti pieneni 400 000:llä eurolla. Taloudellista asemaa heikensivät koronvaviruspandemian aiheuttamat rajoitukset yleisömääriin ja kuluneina vuosina tehdyt virheet seuran päätöksenteossa. Näiden tekijöiden johdosta JYP joutui aloittamaan jo toiset YT-neuvottelut, joiden lopputuloksena JYP leikkasi toistamiseen pelaajien palkkoja ja lomautti sekä Tirkkosen että Santasen.

Kauden aikana JYP rikkoi tappioputkiennätyksensä häviämällä kymmenen ottelua yhteen putkeen vuoden 2021 alussa. Joukkue ei ollut koskaan aikaisemmin hävinnyt niin montaa ottelua, eli 34, kauden aikana. 1980-luvulta lähtien tarkasteltuna se myös sivusi kauden 1999–2000 ennätystään päästettyjen maalien määrässä, joita oli 211 kappaletta. 1990-luvulta alkaen laskettuna joukkue on saavuttanut yhtä vähän kolmen pisteen voittoja vain kausilla 1995–1996 ja 1999–2000, eli 13 kappaletta. Joukkue saavutti jatkoajalle edenneistä otteluista vain neljä pistettä. 2010-luvulta lähtien tarkasteltuna se on saanut yhtä vähän jatkoaikapisteitä vain kausilla 2010–2011 ja 2017–2018. 2010-luvulta alkaen laskettuna JYP ei ole myöskään koskaan tehnyt kauden aikana vain 139 maalia tai saavuttanut yhtä vähän otteluista myönnettäviä pisteitä (55). Kotiotteluittensa osalta joukkue sivusi myös ennätystään, sillä JYP ei ole koskaan saavuttanut yhtä vähän kotivoittoja kuin kausilla 2020–2021 ja 2000–2001, eli 17 kappaletta. Joukkue löi myös ennätyksensä jatkoajalle tai voittolaukauskilpailuun edenneistä kotiotteluidensa osalta, joista se ei saavuttanut yhtään pistettä. 2000-luvulla JYP on saanut yhtä vähän kotiotteluistaan täysiä kolmen pisteen voittoja kauden 2020–2021 lisäksi vain kausilla 2000–2001 ja 2006–2007, eli yhdeksän kappaletta. Joukkue eli ollut koskaan 2000-luvulla saavuttanut yhtä vähän kolmen pisteen vierasvoittoja, joita se sai neljä. 2010-luvulta lähtien tarkasteltuna se löi myös vierastappioennätyksensä, joita kertyi 17.  

Ensimmäistä kertaa liigahistoriassaan JYP jäikin runkosarjassa viimeiselle sijalle. Seurahistorian tehokkain puolustaja Mikko Kalteva ja toiseksi eniten otteluita pelannut hyökkääjä Ossi Louhivaara päättivät ammattilaisuransa ”romahdukseksi” kuvattuun kauteen. Edustusjoukkueen kaikkien aikojen paras pistemies Jani Tuppurainen ja Immonen, joka oli muutamaa kuukautta aiemmin äänestetty seurahistorian parhaaksi pelaajaksi, siirtyivät Mikkelin Jukureihin. Päävalmentaja vaihtui Jukka Ahvenjärveen.

Seuraavalla kaudella 2021–2022 JYP oli marraskuun puolivälissä sarjataulukon 14. sijalla, kun se oli joutunut 9 ottelun tappioputkeen. Yhdeksäs tappio oli samalla JYPin suurinumeroisin kotitappio. JYP hävisi tuon ottelun Oulun Kärppiä vastaan 1–10, mikä johti Jukka Ahvenjärven julkiseen anteeksipyyntöön seuran kannattajille. JYP hävisi myös seuraavan ottelunsa ja sivusi näin ollen edellisellä kaudella syntynyttä tappioputkiennätystään. Joulukuussa Yle Urheilu kommentoi, että sen saamien tietojen mukaan seuran ongelmat ulottuvat myös joukkueen ulkopuolelle. Yle Urheilulle oli kerrottu seuran sisäpiiristä, että organisaatiossa oli työuupuneita ihmisiä, koska työntekijöitä oli liian vähän työhön nähden. Työntekijöiden määrä vastasi Mestis-joukkueen työntekijöiden määrää. Lisäksi Yle Urheilu arvioi, että joukkueessa ei enää ole johtajuutta koska pitkän uran tehneet Tuppurainen ja Immonen siirtyivät edellisen kauden lopuksi Jukureihin. Yle Urheilu totesi, että joukkueen johtajien puutetta alleviivasi jo ennen kauden alkua JYPin kapteenin valinta, Jan Scotka. Tšekkipuolustajan valinta ei Yle Urheilun tietojen mukaan miellyttänyt kaikkia joukkueen pelaajia. Ulkomaalaispelaaja nostetaankin harvoin joukkueen kapteeniksi, ja erityisen harvoin ensimmäisellä liigakaudellaan. Helmikuussa 2022 uutisoitiin, että Jukka Ahvenjärvi ei jatka JYPin päävalmentajana kauden jälkeen, sillä JYP ei käytä 1+1-vuotisen työsopimuksen optiota. Uuden valmentajan oli määrä tulla seuran ulkopuolelta, eikä hän näin ollen tullut olemaan Ahvenjärven apuvalmentaja Juha Juujärvi. Kauden päätteeksi JYP jäi runkosarjan 13. sijalle sivuten edellisen kauden 34 ottelun tappioennätystä ja rikkomalla päästettyjen maalien ennätyksensä päästäen 221 maalia. 2010-luvulta alkaen laskettuna JYP sivusi edellisellä kaudella tekemäänsä ennätystä tehden vain 139 maalia kauden aikana. Kaudella 2022–2023 joukkue jäi edellisen kauden tapaan 13. sijalle, mutta saavutti enemmän voittoja, jatkoaikavoittoja ja pisteitä kuin aikaisemmin 2020-luvulla. Joukkue päästi ja myös teki enemmän maaleja kuin aikaisemmin 2020-luvulla.

Kauden 2023–2024 joulukuussa joukkue oli pistekeskiarvolla mitattuna sarjan kuudes ja sen ylivoimapeli on sarjan parasta, kun seura erotti päävalmentaja Jukka Rautakorven ja Ville Niemisen pelillisiin syihin vedoten. Yleisradio kirjoitti tuoreeltaan JyPin seurajohdosta, että: "sen puheita on vaikea ostaa" ja "Ulospäin päätös näyttää siltä, että taustalla on lähes pakko olla kyse osittain henkilökemioista. Urheilullisesti ja pelillisesti päätöstä on todella vaikea ymmärtää." Vielä erottamista edeltävänä päivänä ennen voitokkaan Ässät-ottelun alkua seuran toimitusjohtaja Risto Korpela ojensi Rautakorvelle 60-vuotissyntymäpäiväkukkia seuran johdolta. Rautakorven ja Niemisen erottamisen jälkeen JyP hävisi yhdeksän ottelua perätysten. Uusi päävalmentaja Mikko Heiskanen aiheutti kohun julkisuudessa jo pari viikkoa valintansa jälkeen arvostelemalla julkisesti ja poikkeuksellisen voimakkaasti avainpelaajiaan tammikuun alun Kärpät-tappion jälkeen: "Kun katsotaan näitä pelaajia, jotka vaativat enemmän, he eivät olleet sen arvoisia, että olisivat ansainneet enemmän. Olen huolissani kärjestämme tällä hetkellä. Vaatimukset ovat kovat, mutta kentälle ei olla valmiita tuomaan mitään." Seuran kärkipelaajat eivät tervehtineet päävalmentajan ulostuloa ilolla, ja tilannetta käsiteltiin myös joukkueen sisällä. Tammikuun puolivälissä uutisoitiin, että seuran pelaavasta kokoonpanosta tiputettu Liigan tehokkain puolustaja Sami Niku halusi purkaa sopimuksensa joukkueen kanssa. MTV Urheilun tietojen mukaan useat JYPin pelaajat olivat vuodenvaihteessa vastahangassa päävalmentaja Heiskasen kanssa, eikä Niku ollut ainoa kokenut pelaaja, joka ei ollut Heiskasen näkemyksien kanssa samaa mieltä.

 Tunnukset 
No Smoking Team oli 1980- ja 1990-luvulla JYPin tunnuksessa ja pelipaidoissa esiintyvä iskulause. Se oli osa tupakanvastaista kampanjaa. Tunnuslause on jäänyt jääkiekkoa seuraavien mieliin, sillä JYPin yhtenä lempinimenä oli edelleen 2020-luvun alussa No Smoking Team.

Vuonna 2014 JYPin silloinen toimitusjohtaja, Kari Tyni, kertoi nykyisen tunnuksen olevan arvokas osa JYPin brändiä. Hänen mukaansa tunnus yhdistettiin ja yhdistetään edelleen vahvasti Keski-Suomeen. JYPin värit ovat samat kuin Keski-Suomen maakuntaviirissä, mutta tunnuksessa valkoinen on korvattu harmaalla.

Pelaajia
pienois|Antti Virtanen

JYP voitti Suomen mestaruuden kaudella 2008–2009 pelaten pudotuspelit vain kotimaisilla pelaajilla.  Runkosarjassa JYPissä pelasi vain yksi ulkomaalaispelaaja, Jiří Bicek, joka korvasi loukkaantuneen Jani Tuppuraisen joulutaukoon asti.  Myös kauden kauden 2006–2007 JYP pelasi ilman ulkomaalaisia pelaajia.  JYPissä on kuitenkin esiintynyt useita taitavia ulkomaalaisvahvistuksia, kuten Leo Gudas 1990-luvun alussa. JYP toi NHL:n lakon aikana SM-liigaan historian ensimmäisen ruotsalaispelaajan, Michael Nylanderin. Seuraavilla kausilla JYPissä pelasi lisää ruotsalaispelaajia kuten Thomas Sjögren. SM-liigassa ulkomaalaispelaajista eniten pisteitä kerännyt Éric Perrin pelasi suurimman osan liigaurastaan JYPissä.

JYPissä on aina pelannut paljon omia kasvatteja, joista osa on noussut kansainväliselle tasolle tai Suomen maajoukkueeseen. Tällaisia pelaajia ovat olleet Risto Kurkinen, Juha-Pekka Hytönen ja Harri Pesonen. JYPistä NHL-pelaajiksi nousseita pelaajia ovat olleet Sami Niku, Olli Määttä, Sami Vatanen ja Joakim Kemell. Myös Jarkko Immonen lähti NHL:ään JYPistä, mutta hän ei ole JYPin kasvatti. 

 Kapteenit  

1985–1986  Ari Kankaanperä
1986–1987  Antero Lehtonen
1987–1988  Pekka Järvelä, 2.11.1987 alkaen kapteenina toimi  Pertti Rastela.
1988–1990  Risto Kurkinen
1990–1991 Pertti Rastela
1991–1992  Markku Heikkinen
1992–1993 Risto Kurkinen
1993–1996  Marko Virtanen
1996–1997  Jan Latvala ja  Toni Koivunen
1997–1999 Toni Koivunen
1999–2000 Marko Virtanen
2000–2001  Mika Paananen
2001–2004  Harri Sillgren
2004–2005  Janne Hauhtonen
2005–2007  Tommi Kovanen, 28.10.2006 alkaen kapteenina toimi  Juha-Pekka Hytönen. 
2007–2012 Juha-Pekka Hytönen 
2012–2015  Éric Perrin
2015–2016  Tuomas Pihlman
2016–2019 Juha-Pekka Hytönen
2019–2020  Juuso Vainio
2020–2021  Jani Tuppurainen
2021–2022  Jan Ščotka
2022–2023  Robert Rooba, 5.1.2024 alkeen kapteenina toimi  Teemu Eronen. 
2023–2025  Teemu Eronen 
2025  Jere Lassila

 JYPistä NHL:ään varatut pelaajat 

Risto Kurkinen (Pittsburgh Penguins) vuonna 1987
Timo Ahmaoja (Mighty Ducks Of Anaheim) vuonna 1996
Timo Vertala (Montreal Canadiens) vuonna 1996
Marko Kauppinen (Philadelphia Flyers) vuonna 1997
Petja Pietiläinen (Detroit Red Wings) vuonna 1998
Ari Ahonen (New Jersey Devils) vuonna 1999
Mikko Hyytiä (Montreal Canadiens) vuonna 1999
Markus Kankaanperä (Vancouver Canucks) vuonna 1999
Lauri Kinos (St. Louis Blues) vuonna 2000
Tuomas Pihlman (New Jersey Devils) vuonna 2001
Jyri Marttinen (Calgary Flames) vuonna 2002
Mikko Luoma (Edmonton Oilers) vuonna 2002
Tuomas Mikkonen (Dallas Stars) vuonna 2002
Valtteri Tenkanen (Los Angeles Kings) vuonna 2004
Sami Vatanen (Anaheim Ducks) vuonna 2009
Samu Perhonen (Edmonton Oilers) vuonna 2011
Julius Nättinen (Anaheim Ducks) vuonna 2015
Markus Ruusu (Dallas Stars) vuonna 2015
Sami Niku (Winnipeg Jets) vuonna 2015
Anttoni Honka (Carolina Hurricanes) vuonna 2019

 Jäädytetyt numerot ja JYP Hall of Fame 

Jäädytetyt numerot
 #1 Ari-Pekka Siekkinen, 22. marraskuuta 2013
 #10 Pertti Rastela

 #13 Riikka Sallinen, 4. tammikuuta 2020

 #19 Pentti Mikkilä
 #30 Risto Kurkinen
 #15 Juha-Pekka Hytönen, 7. helmikuuta 2026

JYP Hall of Fame
JYP avasi kunniagallerian 3. helmikuuta 2018 Kalevan Palloa vastaan pelatun ottelun yhteydessä. Tuolloin seura nimesi Hall of Fameen ensimmäisinä niminä jo jäädytettyjen pelinumeroiden lisäksi kuusi henkeä. Myöhemmin Hall of Fameen on lisätty muitakin henkilöitä.

1. Urpo Helkovaara, joka oli seuran toimitusjohtajana vuosina 1981–1989
2. Sirkka-Liisa Korhonen, joka on työskennellyt seuran toimistopäällikkönä
3. Antti Virtanen
4. Tuomas Pihlman
5. Sinuhe Wallinheimo
6. Jari Jääskeläinen
7. Heikki Parkkinen, joka toimi useita vuosia kaksilajiseura Jyväskylä Palloilijat ry:n (JyP) jääkiekkojaoston puheenjohtajana
8. Jari Lindroos
9. Jyrki Välivaara
10. Seppo Rantanen, joka on jyväskyläläisen jääkiekkoilun pioneeri. Rantanen pelasi 1950–1960-luvuilla puolustajana ja toimi myöhemmin juniorivalmentajana. Rantanen pelasi JYPissä 16 kautta ja oli vuonna 1964 nostamassa seuraa silloiseen Suomi-sarjaan, nykyiseen Mestikseen. Valmennusurallaan hän saavutti JYPin ensimmäinen SM-mitalin E-junioreissa vuonna 1972 sekä Suomen mestaruudet C- ja B-junioreissa.
11. Eila Pynnönen, joka oli JYPin ensimmäinen kioskiemäntä ja joka hoiti kioskitoimintaa vapaaehtoisena tekojääajoista aina 1990-luvun jäähalliaikaan asti

 Ennätykset 

 Joukkueen kausiennätykset 
Eniten pisteitä1292010–2011 (60)Eniten voittoja varsinaisilla peliajoilla392010–2011 (60)Eniten tasapelejä varsinaisilla peliajoilla192018–2019 (60)Eniten häviöitä varsinaisilla peliajoilla342020–2021 (59)Eniten tehtyjä maaleja2021988–1989 (44)Eniten päästettyjä maaleja2111999–2000 (54) ja 2020–2021 (59)Pisin tappioputki102020–2021 (59) ja 2021–2022 (60)Vähiten voittoja varsinaisilla peliajoilla121987–1988 (44)Vähiten tasapelejä varsinaisilla peliajoilla11985–1986 (36)Vähiten häviöitä varsinaisilla peliajoilla101991–1992 (44)Vähiten maaleja1321987–1988 (44) ja 1995–1996 (50)Vähiten päästettyjä maaleja972010–2011 (60)
Suluissa ilmoitettu lukema kertoo runkosarjaotteluiden määrän kulloisellakin kaudella.

 Pelaajaennätykset 
Eniten otteluita809Juha-Pekka HytönenEniten maaleja uralla176Risto KurkinenEniten syöttöjä uralla291Jani TuppurainenEniten pisteitä uralla453Jani TuppurainenEniten rangaistusminuutteja uralla515Mika PaananenEniten maaleja kaudessa41Risto Kurkinen, 1986–1987Eniten syöttöjä kaudessa54Pekka Järvelä, 1986–1987Eniten pisteitä kaudessa71Pekka Järvelä, 1986–1987Eniten rangaistusminuutteja kaudessa144Braden Christoffer, 2021–2022Eniten maaleja, puolustaja, kausi20Jari Korhonen, 2003–2004Eniten syöttöjä, puolustaja, kausi33Sami Niku, 2022–2023Eniten pisteitä, puolustaja, kausi42Sami Vatanen, 2011–2012Eniten maaleja tulokaskaudella32Risto Kurkinen, 1985–1986Eniten syöttöjä tulokaskaudella23Sami Vatanen, 2009–2010Eniten pisteitä tulokaskaudella47Risto Kurkinen, 1985–1986Eniten maaleja, ottelu4Risto Kurkinen, Lukko – JyP HT 2–8, 8.12.1985
Risto Kurkinen, JyP HT – TPS 9–6, 11.1.1987

Risto Kurkinen, JyP HT – HIFK 9–1, 4.2.1990

Lasse Nieminen, JyP HT – Reipas 16–0, 10.12.1992

Tuomas Pihlman, JYP – Kärpät 6–2, 25.10.2001

Antti Virtanen, Kärpät – JYP 3–6, 13.12.2008

Tuomas Pihlman, JYP – Blues 5–4, 17.12.2008

Antti Pihlström, JYP – Kärpät 7–3, 18.1.2011Eniten syöttöjä, ottelu6Pekka Järvelä, JyP HT – Jokerit 7–3, 15.2.1987Eniten pisteitä, ottelu6Pekka Järvelä (0+6), JyP HT – Jokerit 7–3, 15.2.1987
Jari Lindroos (3+3), JyP HT – SaiPa 6–1, 18.10.1990

Marko Virtanen (2+4), JyP HT – Reipas 16–0, 10.12.1992

Antti Virtanen (1+5), Ilves – JYP 2–7, 3.3.2009MaalivahditEniten pelattuja otteluita uralla322Ari-Pekka SiekkinenEniten voittoja uralla148Ari-Pekka SiekkinenEniten nollapelejä uralla28Sinuhe WallinheimoEniten voittoja kaudessa28Marko Leinonen, 1997–1998Eniten nollapelejä kaudessa7Sinuhe Wallinheimo, 2008–2009

 Nykyinen joukkue 

 Valmennus ja huolto 
205px|pienoiskuva|Marko Virtanen toimi JYPin päävalmentajana kaudesta 2013–2014 kauteen 2017–2018 saakka. Hän on seurahistorian pitkäaikaisin päävalmentaja.
 Päävalmentaja  Petri Matikainen
 Valmentaja  Juha-Pekka Haataja
 Valmentaja  Tomi Pettinen
 Maalivahtivalmentaja  Janne Pekkarinen
 Huoltaja  Kari Virpiö
 Huoltaja  Pekka Vesamaa
 Huoltaja  Kari Jääskeläinen
 Lääkäri  Juha Salo
 Fysioterapeutti ja Joukkueenjohtaja  Vesa Puustinen

 Päävalmentajat 

 1985–1987 Erkka Westerlund
 1987–1988 Kauden aloitti Erkka Westerlund, mutta hänet korvasi Antero Lehtonen 2.11.1987.
 1988–1993 Hannu Aravirta
 1993–1995 Kari Savolainen
 1995–1996 Kauden aloitti Kari Savolainen, mutta hänet korvasi Hannu Jortikka 13.12.1995.
 1996–1998 Pekka Tapani
 1998–1999-kauden aloitti Pekka Tapani, mutta hänet korvasi Mika Saarinen 2.11.1998.
 1999–2002 Mika Saarinen

 2002–2007 Matti Alatalo
 2007–2011 Risto Dufva
 2011–2012 Kauden aloitti Risto Dufva, mutta hänet korvasi Jyrki Aho 20.9.2011.
 2012–2013 Jyrki Aho
 2013–2018 Marko Virtanen
 2018–2019 Kauden aloitti Lauri Merikivi, mutta hänet korvasi Risto Dufva.
 2019–2020 Pekka Tirkkonen
 2020–2021 Kauden aloitti Pekka Tirkkonen, jonka Jussi Tupamäki korvasi 21.10.–27.12.2020 ja jotka korvasi Mikko Viitanen 27.12.2020.
 2021–2022 Jukka Ahvenjärvi
2022–2023 Jukka Rautakorpi
2023–2024 Jukka Rautakorpi ja jonka korvasi Mikko Heiskanen 
2024–2025 Johan Pennerborn
2025–2026 Petri Matikainen

 Naisten joukkue 
JYPin naisten joukkue perustettiin alun perin nimellä Hockey Cats. JYP Naiset on voittanut naisten Suomen-mestaruuden vuosina 1997, 1998 ja 2016. SM-hopeaa se on saanut vuosina 1999, 2013, 2014 ja 2015. JYPin pelaajat ovat saavuttaneet useita arvokisamitaleja naisten maajoukkueessa. Esimerkiksi kevään 2015 MM-pronssijoukkueessa pelasi viisi JYPin pelaajaa: Meeri Räisänen, Jenni Hiirikoski, Rosa Lindstedt, Saila Saari ja Riikka Välilä.

Vuonna 2017 JYP ei saanut kootuksi joukkuettaan kasaan pelaajapulan vuoksi. Usea JYP:n pelaaja lähti Ruotsiin pelaamaan naisten mestaruussarjaa. Paikan otti Rauman Lukko, Naisten Mestiksen voittanut joukkue. JYPin naisjoukkue teki paluun NSML:aan loppukaudella 2020–2021. Se ryhtyi pelaamaan alempaa loppusarjaa. Kiekkokauden 2022–2023 alkaessa JYP Naiset ilmoitti luopuvansa sarjapaikastaan Naisten Mestiksessä pelaajapulan vuoksi. Pelaajilla ei ollut myöskään varaa urheilla.

 Hallinto 

 Toimitusjohtajat 

1992–1995 Harri Väisänen
1995–1998 Heikki Hokkanen
1998–2000 Pentti Mikkilä
2000–2002 Tomi Hassinen
2002–2012 Jukka Seppänen

2012–2016 Kari Tyni
2016–2018 Aku Vallenius
2018–2019 Kauden aloitti toimitusjohtajana Aku Vallenius, mutta hänet korvasi 9.11.2018 Kari Tyni.
2019– Risto Korpela

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Joukkueen kotisivut
 JyPHT:n junioreiden historia junioreiden sivustolla 
 JYPin tilastoja (UrheiluSuomi.com)
 Ylen Elävä arkisto: Liiganousija JyP HT kasvatti jyväskyläläisiä kiekkoilijoita (1985)

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit