Jean-Baptiste Lully

Jean-Baptiste Lully (alun perin Giovanni Battista Lulli, 28. marraskuuta 1632 Firenze, Toscanan suurherttuakunta – 22. maaliskuuta 1687 Pariisi, Ranskan kuningaskunta) oli italialaissyntyinen ranskalainen barokki säveltäjä, kapellimestari ja muusikko.  

Hän vietti suurimman osan elämästään Ludvig XIV:n hovin palveluksessa. Lully oli Ranskan kansalainen vuodesta 1661 lähtien. Hän sävelsi baletteja ja oopperoita sekä kirkkomusiikkia ja teatterimusiikkia. Hänet tunnetaan ranskalaisen oopperan isänä. 

 Elämä 

Giovanni Battista Lulli syntyi Firenzessä ja oppi lapsena soittamaan kitaraa ja viulua. Vuonna 1646 hän siirtyi Ranskaan kuninkaan serkun talouteen italian opettajaksi ja hämmästytti kitaransoitollaan. Täällä hän alkoi opiskella musiikin teoriaa Nicolas Métrun johdolla.

Jean-Baptiste Lully oli vuodesta alkaen 1653 Ludvig XIV:n hovin palveluksessa. Vuonna 1652 Lully nimitettiin kuninkaallisen hoviorkesterin kapellimestariksi ja vuonna 1653 hovisäveltäjäksi. Vuonna 1669 hän hankki siihen saakka Robert Cambertin ja Pierre Perrinin hallussa olleet oikeudet Académie d'Opéran eli Académie Royale de Musiquen johtoon ja hallitsi siitä lähtien miltei yksinvaltiaan tavoin ranskalaista oopperaa. Lully vakiinnutti ranskalaisen, silloisesta italialaisesta huomattavasti poikkeavan oopperatyylin, jossa kuoro- ja balettikohtauksilla on tärkeämpi rooli.Haapanen, Toivo ym. (toim.): Musiikin tietokirja, s. 292–293. Helsinki: Otava, 1948.

Lully teki yhteistyötä näytelmäkirjailija Molièren kanssa: vuosina 1664–1671 valmistui useita hovibaletteja (comédie-ballets, koomisia baletteja), jotka sisälsivät tanssikohtauksia komedian välissä tai toisin päin. Niistä tunnetuimpia ovat Le mariage forcé (“Pakkoavioliitto”, 1664); L'Amour médecin (1665); George Dandin ou le Mari confondu (1668); Monsieur de Pourceaugnac (1669); Psyché (1671) ja parhaiten tunnettu työ Le Bourgeois gentilhomme (“Porvari aatelismiehenä”, 1670). Koomisissa baleteissa Lully sävelsi näytelmän lomaan soitinnumeroita, lauluja ja tansseja. Lully oli mukana yhteensä 44 baletin tekemisessä vuosina 1652–1685. 

Vähitellen Lully voitti Molièren kuninkaan suosiossa. Hänelle myönnettiin vuonna 1672 yksinoikeus kaikkien Pariisin musiikkiesitysten järjestämiseen. Vuonna 1673 hänen laajennettu musiikki- ja tanssikatemiansa aloitti Palais-Royalissa sijaitsevassa teatterissa oopperaesitykset. Silloin Molière oli kuitenkin kuollut.

Jean-Baptiste Lully menehtyi 54-vuotiaana kuolioon, joka syntyi, kun hän oli 8. tammikuuta 1687 osunut tahtisauvalla varpaaseensa, johtaessaan Ludvig XIV:n leikkauksesta toipumisen juhlistamiseksi säveltämäänsä Te Deumia.

 Avioliitto ja jälkeläiset 
Hän meni naimisiin vuonna 1662 Madeleine Lambertin (1643–1720) kanssa, joka oli kuuluisan laulaja ja säveltäjä Michel Lambertin tytär.  

Heille syntyi kuusi lasta, jotka kaikki elivät aikuiseksi asti: Catherine-Madeleine, muusikko Louis Lully (1664–1734), muusikko Jean-Baptiste Lully (1665–1743), Gabrielle-Hilarie, säveltäjä ja muusikko Jean-Louis Lully (1667–1688) ja Louis-Marie.

 Oopperat 

 La princesse d'Elide  (Versailles 1664); libretto Molière
 L'amour médicin  (Versailles 1665); libretto Molière
 Les amants magnifiques  (St.Germain-en-Laye 1670); libretto Molière
 Les fêtes de l'amour et de Bacchus  (Pariisi 1672)
 Cadmus et Hermione  (Pariisi 1673)
 Alceste / Le triomphe d'Alide  (Pariisi 1674)
 Thésée  (St.Germain-en-Laye 1675)
 Atys  (St.Germain-en-Laye 1676)
 Isis  (St.Germain-en-Laye 1677)
 Persée  (Pariisi 1682)
 Phaéton  (Versailles 1683)
 Amadis  (Pariisi 1684)
 Armide  (Pariisi 1686)
 Acis et Galatée  (Anet 1686)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 


 Vapaasti käytettävissä olevia Lullyn partituureja Mutopia Project
 Murtomäki, Veijo: Jean-Baptiste Lully ja barokkiooppera Ranskassa. Taideyliopiston Sibelius-Akatemia 17.11.2015.

Luokka:Ranskalaiset säveltäjät
Luokka:Ranskalaiset oopperasäveltäjät
Luokka:Barokkisäveltäjät
Luokka:Vuonna 1632 syntyneet
Luokka:Vuonna 1687 kuolleet