Kulttuuritalo

Kulttuuritalo on Helsingin Alppilassa Sturenkadulla sijaitseva kulttuuritila, joka on nykyään tunnettu parhaiten musiikin esityspaikkana ja tapahtumatalona. Rakennus on Alvar Aallon suunnittelema, ja Suomen kansandemokraattiset järjestöt rakensivat sen talkootyönä 1950-luvulla. Rakennus on nykyään yksityisomistuksessa. Paikkaa kutsutaan myös Kultsa-lempinimellä.

 Historia 
Kulttuuritalon rakennuttivat Suomen kansandemokraattiset järjestöt. Se suunniteltiin kulttuuri- ja järjestötoimintaa varten. Rakennuksen konserttisalin tuli soveltua sekä puhe- että musiikkitilaisuuksille.

 Rakentaminen 
Talon suunnittelu aloitettiin 1944. Kun rakennukselle löytyi tontti Sturenkatu 4:stä, pyysi ministeri Matti Janhunen Alvar Aaltoa suunnittelemaan talon. Suunnittelijana Alvar Aalto sai työhönsä täyden taiteellisen vapauden. Viralliset rakennuspiirustukset Aalto toimitti rakennustoimikunnalle jo vuonna 1953, mutta vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi taloa ei pystytty aloittamaan rakentamaan heti. Rakentaminen alkoi kaksi vuotta myöhemmin.  

Kulttuuritalo oli Suomen Kommunistisen Puolueen ja useiden vasemmistolaisten järjestöjen yhteinen projekti. Rakennuksen arveltiin maksavan 350 miljoonaa markkaa, mutta lopulliseksi hinnaksi tuli 480 miljoonaa markkaa, mikä vastaa 16 miljoonaa euroa nykyrahassa rahan inflaatio huomioituna.

Rakennuksen kulttuurihistoriallista arvoa lisää se, että rakentaminen toteutettiin suurelta osin vapaaehtoisvoimin talkootyönä. Rakentamiseen osallistui 5 000 talkoolaista, jotka tekivät yhdessä 130 000 tuntia talkootyötä. Kulttuuritalo vihittiin käyttöön 23. maaliskuuta 1958. Valmistumisen jälkeen talossa järjestettiin kolme koekonserttia, joissa akustiikan asiantuntijat arvioivat tilaa ja totesivat sen Helsingin parhaaksi akustiikaltaan.

Talon toimistosiivessä toimivat alun perin SKP:n ja SKDL:n puoluetoimistot sekä usean SKDL:n jäsenjärjestön toimistot. Salissa pidettiin myös useat SKP:n ja SKDL:n puoluekokoukset sekä Vasemmistoliiton perustava kokous vuonna 1990.

 Kulttuuritoiminta 
Taloudelliset vaikeudet alkoivat jo heti alkuinnostuksen jälkeen. Kulttuurityö ry järjesti talkoilla kolmesti viikossa tansseja rakennuksen velkojen maksamiseksi. Tanssit herättivät närkästystä, mutta niistä tuli merkittävä tulonlähde. Tanssit vetivät viikoittain 4 000 ihmistä.

Paikka sai myös pilkkanimen Sirppiliiteri, koska se piti yhteyksiä Neuvostoliittoon. Osa artisteista ei uskaltanut tulla esiintymään poliittisen leimaantumisen pelossa. Yleisradio ja Helsingin kaupungin musiikkitoimikunta eivät halunneet käyttää esiintymispaikkaa, mitä jotkut pitivät boikottina ja saartona. Kansallisteatterin baletti ja Leningradin baletti sekä Bukarestin filharmoninen orkesteri esiintyivät siellä alkuaikuina. Operettiteatteri aloitti esiintymistoiminnan talolla 1959 ja jatkoi sitä aina 1990-luvulle asti.

Kulttuuritalossa ovat vuosikymmenten varrella esiintyneet lukuisat eri musiikkityylejä edustavat artistit. Yleisradio alkoi teettämään suurimman osan äänityksistään pääsalissa vuodesta 1963 lähtien. Sali oli Radion sinfoniaorkesterin konserttien pääasiallinen järjestämispaikka vuosina 1965Radio-orkesterin aika Ylen Elävä Arkisto. Viitattu 20.5.2011.–2011. Orkesteri myös käytti salia harjoituspaikkanaan. Pienempään Alppi-saliin perustettiin Bio Alppi -elokuvateatteri. Kun Sali uudistettiin isommaksi 200-paikkaiseksi, muutti sinne levy-yhtiö Scandianstudio myös.

Nuorempi sukupolvi ei kokenut kulttuuritalon poliittista taustaa enää painolastina. Kulttuuritalolla alkoi esiintyä kansainvälisiä popmusiikin tähtinimiä 1967 alkaen. Paikassa on esiintyneet muun muassa Jimi Hendrix, Led Zeppelin ja Queen. Kotimaisista tähdistä siellä ovat esiintyneet muun muassa Olavi Virta, Hector ja Kirka. Paikka ei ollut enää vain vasemmistolaisten käytössä, vaan myös porvarilliset nuoret alkoivat viihtyä siellä.

1960-luku veti talolle puoleensa underground-kulttuuria, joka kiinnitti poliisin huomion. Kulttuuritalo toimi Helsingin Juhlaviikkojen päänäyttämönä 1968. Finlandia-talon valmistuttua vuonna 1971 osa Helsingin Juhlaviikkojen tapahtumista ja Radion sinfoniaorkesterin konserteista siirtyi sinne. 1970-luvun alkupuolella talo oli aktiivisessa käytössä. Siellä saattoi olla viikossa 350 tapahtumaa.

 Talousvaikeudet ja konkurssi 
1960-luvulla talossa työskenteli 40 kokoaikaista työntekijää ja 100 talkoolaista. 70-luvun loppuvuosina käyttö väheni kuitenkin merkittävästi. Talousvaikeudet kasaantuivat kun tanssien suosio hiipui, eikä uutta rahalähdettä löytynyt. 80-luvulla Kulttuuritalolla järjestettiin enää vain 10 tapahtumaa ja 50 konserttia vuodessa. Kulttuuritalo sai kuitenkin maksettua velkansa 80-luvulla.

Talo oli kansandemokraattisten järjestöjen hallinnoiman Kulttuurityö-yhdistyksen omistuksessa 1990-luvun alkuun saakka, kunnes Suomen Kommunistisen Puolueen konkurssista johtuneet velat pakottivat ne luopumaan siitä. Kiinteistö oli kiinnitetty muiden Suomen kulttuuritalojen kunnostamista varten otettuihin velkoihin. Kun SKP meni konkurssiin ja laman velat kaatuivat, meni Kulttuuritalokin konkurssiin 1991.

Kulttuuritalo pakkohuutokaupattiin vuonna 1994 ja henkilökunta irtisanottiin. Koska ostajia ei ilmaantunut, talo myytiin nimellisellä 26 miljoonan markan hinnalla Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenalille. Tämä vastaa nykyrahassa 6,41 miljoonaa euroa. Talo päätyi Kapiteelille ja lopulta rakennuksen uudeksi omistajaksi tuli valtion liikelaitos Senaatti-kiinteistöt.

 Markkinatalousvetoinen aikakausi 
Kulttuuritalo alkoi tämän jälkeen toimia markkinatalouden ehdoilla voittoa tavoitellen. Se lopetti tapahtumien tuottamisen itse ja talossa oli töissä enää kaksi henkilöä. Rakennus enää vain vuokraa tiloja tapahtumanjärjestäjille. Kaikki tarvittavat työt ostetaan yrityksiltä alihankintana.

Teatterikorkeakoulu aloitti käyttämään tiloja vuonna 1992 ja Museoviraston rakennushistorian osasto alkoi käyttämään niitä vuonna 2000.

Senaatti-kiinteistöt myi Kulttuuritalon Helsingin Kulttuurihub Oy:lle vuonna 2022. Helsingin Kulttuurihub on sen itsensä mukaan perustettu Kulttuuritaloa varten ja se pyrkii rakentamaan ”kestävää, yhteisöllisyyteen pohjautuvaa kulttuuritoimintaa Helsinkiin”. Yrityksen omistajiin kuuluvat Music Finlandin hallituksen entinen puheenjohtaja Wemppa Koivumäki ja kiinteistösijoittaja Patrik Sarajuuri.

 Arkkitehtuuri 
Punatiilistä Kulttuuritaloa pidetään yhtenä Alvar Aallon päätöistä. Tarinan mukaan Aalto luonnosteli rakennuksen alun perin  Klubi-merkkisen tupakka-askin kanteen. Rakennus on ensimmäinen Aallon pääkaupunkiseudulle suunnittelema puhtaasti julkinen rakennus. 

Rakennuksen kokonaispinta-ala on 9 654 neliömetriä. Se koostuu kolmesta osasta. Vapaamuotoinen, kuparipeltikattoinen konserttisaliosa on verhoiltu Aallon Kulttuuritaloa varten muotoilemalla kiilamaisella punatiilellä.Kuva Kulttuuritalon julkisivutiilestä Alvar Aalto -säätion verkkosivulla  Viisikerroksinen toimistosiipi on verhoiltu kuparipellillä. Näitä kahta osaa yhdistää matala siipi. Rakennuksen Sturenkadun puoleisella sivulla on kokonaisuutta yhdistävä, pitkä kupariverhoiltu katos. Alvar Aallon tyyli näkyy erityisesti orgaanisissa yksityiskohdissa ja kaarimaisissa muodoissa. Kulttuuritalo on teräsbetonirunkoinen. 
Talon kadulle aukeavalla sisäpihalla on Wäinö Aaltoselta vuonna 1959 tilattu ja seuraavana vuonna pystytetty pronssinen suihkulähdeveistos Rakentajan käsi, joka esittää talon pienoismallia pitelevää suurta kämmentä.Rakentajan käsi  Helsingin kaupungin taidemuseon veistostietokanta. Viitattu 19.5.2011.

Talo on suojeltu Suomen valtioneuvoston päätöksellä vuodesta 1989 muun muassa rakennustaiteellisen ja kulttuurihistoriallisten arvojen vuoksi. Suojelupäätöksellä suojeltiin poikkeuksellisesti myös talon toiminta ja salien julkinen käyttö.

Rakennusta remontoitiin 1990–1991, jolloin uusittiin toimistosiipi ja ravintolatilat. Rakennukseen on tulossa merkittäviä korjaushankkeita 2020-luvulla.

 Nykyinen käyttö 
pienoiskuva|350px|Helloween esiintymässä kulttuuritalon pääsalissa.
Rakennusta käytetään nykyään konserttien lisäksi myös erilaisten juhlien, kokousten ja gaalojen pitopaikkana. Kulttuuritalo ei itse tuota tapahtumia, vaan toimii pelkästään tilavuokraajana. Tapahtuma- ja ravintolatoimintaa pyörittää Sunborn Catering Oy.Kulttuuritalo siirtyy uusiin käsiin - Sunborn Catering tapahtumatalon ruoriin

Osa Kulttuuritalon tiloista on vuokrattu pysyvästi eri tahoille. Kulttuuritalon vuokralaisena ovat Museoviraston useat osastot. Radion sinfoniaorkesteri siirtyi kesällä 2011 uuteen Musiikkitaloon.

 Pääsali eli Aalto-sali 
Kulttuuritalon Aalto-salissa on kaksi katsomoa, joihin mahtuu yhteensä 1452 katsojaa. Lisäksi on kaksi pyörätuolipaikkaa.

Istumapaikkoja on seuraavasti:
 Alakatsomossa tasalattialla 568 paikkaa. Nämä voidaan tarvittaessa poistaa, jolloin vapautuu noin 500 neliömetriä tilaa.
 Nousevassa yläkatsomossa (takaosa) 884 paikkaa.

 Ravintola 
Ravintolan pinta-ala on 150 neliötä. Ravintola tarjoaa lounasta arkisin.

 KULT-klubi 
Kulttuuritalon kellarissa sijaitsevalla KULT-klubilla koetaan 400 paikan tunnelmallisessa tapahtumatilassa moneen lähtöön livekonsertteja ja klubi-iltoja.https://kulttuuritalo.fi/kult/kavijalle/

 Kokoustilat 
Rakennuksessa on 13 kokoustilaa sekä lounasravintola. Osa kokoushuoneista voidaan yhdistää isommaksi tilaksi.

 Kulttuuritalossa esiintyneitä ulkomaisia artisteja 

 Georg Ots 1957 ja 1958
 Quincy Jones 1960
 Duke Ellington 1961 ja 1964
 John Coltrane 1961 ja 1962
 Dizzy Gillespie 1961 ja 1965
 Count Basie 1962
 Ella Fitzgerald 1963, 1964 ja 1965
 The Modern Jazz Quartet 1965
 Stan Getz 1966
 The Spencer Davis Group vuonna 1967
 The Jimi Hendrix Experience 1967
 The Hollies 1967, 1968, 1969 ja 1970
 Sarah Vaughan 1967
 John Mayall's Bluesbreakers 1967
 Bukka White 1967
 Cream 1967
 The Move 1967 ja 1969
 Traffic 1968
 Fleetwood Mac 1968 ja 1969
 Blind Faith 1969
 Steppenwolf 1969
 Ten Years After 1969
 Albert Lee 1969
 Jethro Tull 1970, 1994, 2000, 2001, 2006, 2009, 2022, 2023
 Led Zeppelin 1970
 Muddy Waters 1970
 Buddy Miles 1971
 Weather Report 1971 ja 1977
 Sun Ra 1971
 Mott The Hoople 1972
 B.B. King 1972, 1973, 1980, 1982 ja 1989 
 Fairport Convention 1972
 MC5 1972
 Edita Pieha 1973
 Quilapayun 1973
 Status Quo 1974 ja 2017
 The Sweet 1974
 Frank Zappa 1974 ja 1977
 Demis Roussos 1974
 Queen 1974
 Suzi Quatro 1976
 Rory Gallagher 1976
 Hot Tuna 1976 ja 2013
 J. J. Cale 1976 ja 1977
 Camel 1976
 Patti Smith 1976
 Jerry Lee Lewis 1977
 Ramones 1977 ja 1990
 AC/DC 1977
 Iggy Pop 1978 ja 2022
 Gillan 1982
 Tina Turner 1982
 Duran Duran 1982
 Saxon 1983
 Accept 1983
 Dio 1983
 Gary Moore 1984
 Metallica 1984
 Bon Jovi 1985
 Mireille Mathieu 1986
 Kraftwerk 1991
 Whitesnake 1994 ja 1997
 Ritchie Blackmore's Rainbow 1995
 Iron Maiden 1995
 Judas Priest 2001
 Marianne Faithfull 2004 ja 2010 
 Bill Wyman’s Rhythm Kings 2005
 W.A.S.P. 2006, 2009 ja 2015
 In Flames 2006
 Róisín Murphy 2008
 Blondie 2008
 N.E.R.D. 2008 
 Larry Carlton ja Robben Ford (yhteinen keikka) 2008
 Todd Rundgren 2008
 Lady Gaga 2009 
 Michael Winslow 2009, 2010 ja 2015
 Chris Isaak 2010
 Procol Harum 2013
 Dream Theater 2015
 Opeth 2015
 Nick Masonin Saucerful of Secrets 2022
 Sunmi 2022
 Sigur Rós 2022
 Carpenter Brut 2022
 Counting Crows 2022
 Soft Machine 2022
 Katatonia 2023
 Obituary 2023
 Trivium 2023
 Devin Townsend 2023
 Steve Vai 2023
 Patti Smith 2023
 Billy Gibbons 2023
 Meshuggah 2023
 Kvelertak 2023
 Elvis Costello 2023
 Symphony X 2024
 Leprous 2024
 The Darkness 2024
 Bruce Dickinson 2024
 Pixies 2024
 Alcest 2024
 Bonnie Tyler 2024
 Smash Into Pieces 2024
 Ad Infinitum 2025
 Infected Rain 2025
 Eluveitie 2025https://tuska.fi/tuskalive/eluveitie-28-31-1-2025/
 Muse 2025https://kulttuuritalo.fi/tapahtuma/muse-uk/
 Kirk Franklin 2025

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Kulttuuritalon kotisivut
 Pörssitieto: Helsingin Kulttuuritalo Oy 

Luokka:Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset
Luokka:Helsingin suojellut rakennukset
Luokka:Suomen konserttitalot
Luokka:Suomen Kansan Demokraattinen Liitto
Luokka:Alppiharju
Luokka:Helsingin kulttuuri
Luokka:Modernistinen arkkitehtuuri
Luokka:Museovirasto
Luokka:Työväentalot
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa