Helsingin alueellinen jako

Helsingin alueen jakaminen pienempiin, nimettyihin osiin tuli tarpeelliseksi Helsingin kasvaessa ja laajetessa. Palvelujen tuottaminen kaupunkilaisille, kaupungin hallinto, suunnittelu ja tilastointi helpottuu ja tehostuu, kun apuna on selvä yksiselitteinen nimistö ja aluejako. 

Tärkeimmät Helsingin nykyisistä aluejaoista ovat kaupunginosajako ja piirijako. Käytännössä aluejaot ovat melko huonosti tunnettuja tavallisten helsinkiläisten keskuudessa. Usein jostakin alueesta puhuttaessa ei ole selvää minkälaista aluetta sillä täsmälleen tarkoitetaan. 

Sen lisäksi käytetään samoja numeroita eri peruspiireille ja kaupunginosan osa-alueille, ja jopa käytetään samoja numeroita eri alueille piirijaon sisällä. Esim. Pasila on peruspiiri numero 304 (ja kaupunginosa 17) ja Munkkivuori on kaupunginosan osa-alue numero 304. Ja Pasila on siis peruspiiri numero 304 ja Munkkivuori on Munkkiniemen peruspiirin osa-alue numero 304. 

Helsinki voidaan jakaa myös esimerkiksi postinumeroalueittain. Muita alueita ovat ainakin Helsingin keskustaajama, Itä-Helsinki, Pohjois-Helsinki, Helsingin kantakaupunki ja Helsingin keskusta. Helsingin hallinnollisen alueen kasvua on selostettu artikkelissa Helsingin alueellinen laajeneminen.

 Kaupunginosajako 

Kaupunginosajako on kaupungin virallinen aluejako. Sillä tarkoitetaan Helsingin kaupunginvaltuuston kaavoituksella vahvistamaa jakoa kaupunginosiin. Sen asema on erityisen keskeinen, kun käsitellään kiinteistöjä koskevia asioita, sillä asemakaavoitus ja kiinteistöjärjestelmä perustuvat kaupunginosajakoon.

Jako noudattaa kaavaa kaupunginosa – kortteli – tontti.

Kaupunginosat jaetaan kortteleihin ja korttelit tontteihin. Lisäksi kaupunginosiin sisältyvät niiden yleiset alueet. Helsingissä on 60 kaupunginosaa, joista kaupunginosat 01–59 on numeroitu kahdella numerolla. Myös Aluemeri muodostaa oman kaupunginosansa, mutta sillä ei ole numeroa.

Ensimmäiset nykyisistä kaupunginosista syntyivät 1800-luvulla, kun Helsingille alettiin laatia asemakaavoja. Virallisen nimen kukin kaupunginosa saa nykyisin asemakaavassa, aiemmin nimi annettiin erillisellä päätöksellä. Rakennusjärjestyksen 36. pykälän mukaan asemakaava käsittää myös kaupunginosien nimet tai numeron, rakennuskorttelien numerot ja katujen nimet sekä, mikäli pidetään tarpeellisena, puistojen ja torien ynnä muiden alueiden nimet. Helsingin kaupunginosat saivat viralliset nimet vuonna 1959. Sitä ennen virallisissa yhteyksissä käytettiin kaupunginosan numeroa ja nimet olivat epävirallisia kutsumanimiä. 

Kaupunginosajako pyritään pitämään mahdollisimman muuttumattomana. Tämä johtuu siitä, että kun tontti rekisteröidään lakisääteiseen kiinteistörekisteriin, tontille annetaan kiinteistötunnus, jonka yhtenä osana on kaupunginosan numero. Näin kaupunginosan muutos muuttaisi kiinteistötunnuksia. Tunnus olisi muutettava paitsi rekistereihin ja karttoihin, myös kaikkiin kiinteistöjä koskeviin asiakirjoihin. Uusittavia asiakirjoja olisivat esimerkiksi kiinteistöjen omistajien, vuokramiesten ja velkojien hallussa olevat kiinteistörekisteriotteet, lainhuudatustodistukset, rasitustodistukset ja panttikirjat.

 Piirijako 
Piirijako on luotu Helsingin kaupungin hallinnon ja tilastoinnin tarpeita varten. Sen rajat noudattavat osittain kaupunginosien rajoja, mutta kaupunginosajaon ja piirijaon erona on se, että piirijaolla muodostetaan kaupunginosia suurempia toiminnallisia alueita. Toinen tärkeä ero on niiden syntytapa. Piirijako voidaan luoda kaupunginhallituksen päätöksellä, kun taas kaupunginosa virallistuu vain asemakaavoituksella.

Piirijako noudattaa kaavaa suurpiiri – peruspiiri – osa-alue – pienalue.

 Suurpiirit 

Helsinki jaetaan kahdeksaan suurpiiriin, jotka numeroidaan 1–8. Suurpiirit ja niiden asukasluvut 31.12.2024 olivat :

1 sininen Eteläinen suurpiiri: 125 342
2 magenta Läntinen suurpiiri: 115 682
3 oranssi Keskinen suurpiiri: 106 313
4 vihreä Pohjoinen suurpiiri: 45 092
5 punainen Koillinen suurpiiri: 101 912
6 vaaleanvihreä Kaakkoinen suurpiiri: 59 539
7 keltainen Itäinen suurpiiri: 114 734
8 syaani Östersundomin suurpiiri: 1 755 (Sipoosta 2009 Helsinkiin liitetty aluehttp://www.hel.fi/static/public/hela/Kaupunginhallitus/Suomi/Esitys/2008/Halke_2008-12-08_Khs_43_El/17882225-4EA5-4F69-AF53-978B811572E3/Osakuntaliitoksesta_johtuva_Sipoosta_ja_Vantaalta_.pdf Kaupunginhallituksen esityslista 8.12.2008)

 Peruspiirit 
Suurpiirit jaetaan peruspiireihin, joita on yhteensä 34. Peruspiireistä muutamat ovat samoja kuin kaupunginosat, toiset taas muodostuvat useistakin kaupunginosista. 

Peruspiirin numerossa ensimmäisenä on suurpiirin numero, sitten nolla ja kolmantena peruspiirin järjestysnumero suurpiirissään.

 Osa-alueet ja pienalueet 
Peruspiirit jakautuvat yhteen tai useampaan osa-alueeseen, joille myös annetaan virallinen nimi. Osa-alueen numeron kaksi ensimmäistä numeroa ovat yleensä samat kuin vastaavalla kohdalla olevalla kaupunginosalla ja kolmas numero on järjestysnumero yhdestä eteenpäin. 

Kukin osa-alue jakautuu yhteen tai useampaan pienalueeseen. Niitä käytetään esimerkiksi tehtäessä tilastoja ihmisistä ja rakennuksista. Pienalueella ei ole virallisesti vahvistettua omaa nimeä vaan ainoastaan nelinumeroinen numero.

 Nykyinen aluejako 

Alueiden lukumäärät
Helsingissä on kaupunginhallituksen 26. marraskuuta 2012 tekemän päätöksen mukaan seuraava määrä alueita:

KaupunginosajakoPiirijako60 kaupunginosaa8 suurpiiriä		 –34 peruspiiriä –148 osa-aluetta –404 pienaluetta

Ennen tuolloin tehtyjä muutoksia osa-alueita oli 137 ja pienalueita 369 kappaletta.

 Kaupunginosat ja piirijako osa-alueineen 

Taulukossa on esitetty kaupunginosien lisäksi myös piirijaon osa-alueet, jos kaupunginosaan kuuluu useampi kuin yksi osa-alue. Kaupunginosilla on kaksi ja osa-alueilla kolme numeroa niiden nimien edessä.

KaupunginosajakoKaupunginosa
Osa-alueRuotsiksi01 KruununhakaKronohagen02 KluuviGloet03 KaartinkaupunkiGardesstaden04 KamppiKampen05 PunavuoriRödbergen06 EiraEira07 UllanlinnaUlrikasborg08 KatajanokkaSkatudden09 KaivopuistoBrunnsparken10 Sörnäinen
101 Vilhonvuori
102 Kalasatama
103 Sompasaari
104 HanasaariSörnäs
Vilhelmsberg
Fiskehamnen
Sumparn
Hanaholmen11 Kallio
111 Siltasaari
112 Linjat
113 TorkkelinmäkiBerghäll
Broholmen
Linjerna
Torkelsbacken12 Alppiharju
121 Harju
122 AlppilaÅshöjden
Ås
Alphyddan13 Etu-TöölöFrämre Tölö14 Taka-TöölöBortre Tölö15 MeilahtiMejlans16 Ruskeasuo
161 Vanha Ruskeasuo
162 Pikku HuopalahtiBrunakärr
Gamla Brunakärr
Lillhoplax17 Pasila
171 Länsi-Pasila
172 Pohjois-Pasila
173 Itä-Pasila
174 Keski-PasilaBöle
Västra Böle
Norra Böle
Östra Böle
Mellersta Böle18 LaaksoDal19 Mustikkamaa-KorkeasaariBlåbärslandet-Högholmen20 Länsisatama
201 Ruoholahti
202 Lapinlahti
203 Jätkäsaari
204 HernesaariVästra hamnen
Gräsviken
Lappviken
Busholmen
Ärtholmen21 Hermanni
211 Hermanninmäki
212 Hermanninranta
213 KyläsaariHermanstad
Hermanstadsbacken
Hermanstadsstranden
Byholmen22 VallilaVallgård23 Toukola
231 Toukola
232 ArabianrantaMajstad
Gamla Majstad
Arabiastranden24 KumpulaGumtäkt25 KäpyläKottby26 KoskelaForsby27 VanhakaupunkiGammelstaden28 Oulunkylä
281 Pirkkola
282 Maunula
283 Metsälä
284 Patola
285 Veräjämäki
286 Maunulanpuisto
287 VeräjälaaksoÅggelby
Britas
Månsas
Krämertskog
Dammen
Grindbacka
Månsasparken
Grinddal29 Haaga
291 Etelä-Haaga
292 Kivihaka
293 Pohjois-Haaga
294 LassilaHaga
Södra Haga
Stenhagen
Norra Haga
Lassas30 Munkkiniemi
301 Vanha Munkkiniemi
302 Kuusisaari
303 Lehtisaari
304 Munkkivuori
305 Niemenmäki
306 TalinrantaMunksnäs
Gamla Munksnäs
Granö
Lövö
Munkshöjden
Näshöjden
Talistranden31 Lauttasaari
311 Kotkavuori
312 Vattuniemi
313 Myllykallio
314 KoivusaariDrumsö
Örnberget
Hallonnäs
Kvarnberget
Björkholmen32 KonalaKånala33 Kaarela
331 Kannelmäki
332 Maununneva
333 Malminkartano
334 Hakuninmaa
335 Kuninkaantammi
336 HonkasuoKårböle
Gamlas
Magnuskärr
Malmgård
Håkansåker
Kungseken
Hongasmossa34 Pakila
341 Länsi-Pakila
342 Itä-PakilaBaggböle
Västra Baggböle
Östra Baggböle35 Tuomarinkylä
351 Paloheinä
352 Torpparinmäki
353 Tuomarinkartano
354 HaltialaDomarby
Svedängen
Torparbacken
Domargård
Tomtbacka36 Viikki
361 Viikinranta
362 Latokartano
363 Viikin tiedepuisto
364 ViikinmäkiVik
Viksstranden
Ladugården
Viks forskarpark
Viksbacka37 PukinmäkiBocksbacka38 Malmi
381 Ylä-Malmi
382 Ala-Malmi
383 Pihlajamäki
384 Tattariharju
385 Malmin lentokenttä
386 PihlajistoMalm
Övre Malm
Nedre Malm
Rönnbacka
Tattaråsen
Malms flygfält
Rönninge39 Tapaninkylä
391 Tapaninvainio
392 TapanilaStaffansby
Staffansslätten
Mosabacka40 Suutarila
401 Siltamäki
402 Tapulikaupunki
403 TöyrynummiSkomakarböle
Brobacka
Stapelstaden
Lidmalmen41 Suurmetsä
411 Puistola
412 Heikinlaakso
413 Tattarisuo
414 Jakomäki
415 AlppikyläStorskog
Parkstad
Henriksdal
Tattarmossen
Jakobacka
Alpbyn42 KulosaariBrändö43 Herttoniemi
431 Länsi-Herttoniemi
432 Roihuvuori
433 Herttoniemen yritysalue
434 HerttoniemenrantaHertonäs
Västra Hertonäs
Kasberget
Hertonäs företagsområde
Hertonäs strand44 TammisaloTammelund45 Vartiokylä
451 Vartioharju
452 Puotila
453 Puotinharju
454 Myllypuro
455 Marjaniemi
456 Roihupelto
457 ItäkeskusBotby
Botbyåsen
Botby gård
Botbyhöjden
Kvarnbäcken
Marudd
Kasåkern
Östra centrum46 Pitäjänmäki
461 Pajamäki
462 Tali
463 Reimarla
464 Marttila
465 Pitäjänmäen yritysalueSockenbacka
Smedjebacka
Tali
Reimars
Martas
Sockenbacka företagsområde47 Mellunkylä
471 Kontula
472 Vesala
473 Mellunmäki
474 Kivikko
475 KurkimäkiMellungsby
Gårdsbacka
Ärvings
Mellungsbacka
Stensböle
Tranbacka48 VartiosaariVårdö49 Laajasalo
491 Yliskylä
492 Jollas
493 Tullisaari
494 Kruunuvuorenranta
495 HevossalmiDegerö
Uppby
Jollas
Turholm
Kronobergsstranden
Hästnässund50 VillinkiVillinge51 SantahaminaSandhamn52 SuomenlinnaSveaborg53 Ulkosaaret
531 Länsisaaret
532 ItäsaaretUtöarna
Västra holmarna
Östra holmarna54 Vuosaari
541 Keski-Vuosaari
542 Nordsjön kartano
543 Uutela
544 Meri-Rastila
545 Kallahti
546 Aurinkolahti
547 Rastila
548 Niinisaari
549 MustavuoriNordsjö
Mellersta Nordsjö
Nordsjö gård
Nybondas
Havsrastböle
Kallvik
Solvik
Rastböle
Bastö
Svarta backen55 ÖstersundomÖstersundom56 SalmenkallioSundberg57 TalosaariHusö58 KarhusaariBjörnsö59 Ultuna
591 Landbo
592 PuroniittyUltuna
Landbo
Bäckängen AluemeriTerritorialhavet

Erityistapaukset, jotka täydentävät virallista aluejakoa:
 Pikku Huopalahden osa-alueeseen kuuluu poikkeavasti osia kolmesta kaupunginosasta: siihen kuuluva pienalue 1 kuuluu Meilahteen, pienalue 2 Ruskeasuohon ja pienalue 3 Haagaan.
 Vuosaaren keskusta tarkoittaa aluetta, joka koostuu pienalueista 5414 ja 5461.

 Piirijako 

Seuraavassa taulukossa on esitetty Helsingin suurpiirit, peruspiirit ja osa-alueet sekä niiden ruotsinkieliset nimet. Kunkin osa-alueen kohdalle on merkitty lisäksi siihen kuuluvien pienalueiden lukumäärä.

PiirijakoSuurpiiriRuotsiksiPien-alueitaPeruspiiriOsa-alue1 Eteläinen suurpiiri Södra stordistriktet101 Vironniemen peruspiiriEstnäs distrikt010 KruununhakaKronohagen020 KluuviGloet080 KatajanokkaSkatudden102 Ullanlinnan peruspiiriUlrikasborgs distrikt030 KaartinkaupunkiGardesstaden050 PunavuoriRödbergen060 EiraEira070 UllanlinnaUlrikasborg090 KaivopuistoBrunnsparken204 HernesaariÄrtholmen520 SuomenlinnaSveaborg531 LänsisaaretVästra holmarna103 Kampinmalmin peruspiiriKampmalmens distrikt040 KamppiKampen130 Etu-TöölöFrämre Tölö201 RuoholahtiGräsviken202 LapinlahtiLappviken203 JätkäsaariBusholmen104 Taka-Töölön peruspiiriBortre Tölö distrikt140 Taka-TöölöBortre Tölö105 Lauttasaaren peruspiiriDrumsö distrikt311 KotkavuoriÖrnberget312 VattuniemiHallonnäs313 MyllykallioKvarnberget314 KoivusaariBjörkholmen2 Läntinen suurpiiriVästra stordistriktet201 Reijolan peruspiiriGrejus distrikt150 MeilahtiMejlans161 Vanha RuskeasuoGamla Brunakärr162 Pikku HuopalahtiLillhoplax180 LaaksoDal202 Munkkiniemen peruspiiriMunksnäs distrikt301 Vanha MunkkiniemiGamla Munksnäs302 KuusisaariGranö303 LehtisaariLövö304 MunkkivuoriMunkshöjden305 NiemenmäkiNäshöjden306 TalinrantaTalistranden203 Haagan peruspiiri Haga distrikt291 Etelä-HaagaSödra Haga292 KivihakaStenhagen293 Pohjois-HaagaNorra Haga294 LassilaLassas204 Pitäjänmäen peruspiiriSockenbacka distrikt320 Konala Kånala461 PajamäkiSmedjebacka462 TaliTali463 ReimarlaReimars464 MarttilaMartas465 Pitäjänmäen yritysalueSockenbacka företagsområde205 Kaarelan peruspiiri Kårböle distrikt331 KannelmäkiGamlas332 MaununnevaMagnuskärr333 MalminkartanoMalmgård334 HakuninmaaHåkansåker335 KuninkaantammiKungseken336 HonkasuoHongasmossa3 Keskinen suurpiiriMellersta stordistriktet301 Kallion peruspiiri Berghälls distrikt101 VilhonvuoriVilhelmsberg102 KalasatamaFiskehamnen103 SompasaariSumparn104 HanasaariHanaholmen111 SiltasaariBroholmen112 LinjatLinjerna113 TorkkelinmäkiTorkelsbacken302 Alppiharjun peruspiiri Åshöjdens distrikt121 HarjuÅs122 AlppilaAlphyddan303 Vallilan peruspiiri Vallgårds distrikt211 HermanninmäkiHermanstadsbacken212 HermanninrantaHermanstadsstranden213 KyläsaariByholmen220 Vallila Vallgård304 Pasilan peruspiiri Böle distrikt171 Länsi-Pasila Västra Böle172 Pohjois-Pasila Norra Böle173 Itä-Pasila Östra Böle174 Keski-Pasila Mellersta Böle305 Vanhankaupungin peruspiiri Gammelstadens distrikt231 ToukolaGamla Majstad232 ArabianrantaArabiastranden240 Kumpula Gumtäkt250 KäpyläKottby260 Koskela Forsby270 VanhakaupunkiGammelstaden4 Pohjoinen suurpiiriNorra stordistriktet401 Maunulan peruspiiriMånsas distrikt281 PirkkolaBritas282 MaunulaMånsas283 MetsäläKrämertsskog286 Maunulanpuisto Månsasparken402 Länsi-Pakilan peruspiiri Västra Baggböle distrikt341 Länsi-Pakila Västra Baggböle403 Tuomarinkylän peruspiiri Domarby distrikt351 Paloheinä Svedängen352 Torpparinmäki Torparbacken354 Haltiala Tomtbacka404 Oulunkylän peruspiiri Åggelby distrikt284 Patola Dammen285 Veräjämäki Grindbacka287 Veräjälaakso Grinddal405 Itä-Pakilan peruspiiri Östra Baggböle distrikt342 Itä-PakilaÖstra Baggböle353 Tuomarinkartano Domargård5 Koillinen suurpiiriNordöstra stordistriktet501 Latokartanon peruspiiri Ladugårdens distrikt361 ViikinrantaViksstranden362 LatokartanoLadugården363 Viikin tiedepuistoViks forskarpark364 ViikinmäkiViksbacka383 PihlajamäkiRönnbacka386 Pihlajisto Rönninge502 Pukinmäen peruspiiri Bocksbacka distrikt370 Pukinmäki Bocksbacka503 Malmin peruspiiriMalms distrikt381 Ylä-MalmiÖvre Malm382 Ala-MalmiNedre Malm384 TattariharjuTattaråsen385 Malmin lentokenttäMalms flygfält391 TapaninvainioStaffansslätten392 TapanilaMosabacka504 Suutarilan peruspiiriSkomakarböle distrikt401 SiltamäkiBrobacka403 TöyrynummiLidamalmen505 Puistolan peruspiiriParkstads distrikt402 TapulikaupunkiStapelstaden411 PuistolaParkstad412 HeikinlaaksoHenriksdal413 TattarisuoTattarmossen415 AlppikyläAlpbyn506 Jakomäen peruspiiriJakobacka distrikt414 JakomäkiJakobacka6 Kaakkoinen suurpiiri Sydöstra stordistriktet601 Kulosaaren peruspiiriBrändö distrikt190 Mustikkamaa-KorkeasaariBlåbärslandet-Högholmen420 KulosaariBrändö602 Herttoniemen peruspiiriHertonäs distrikt431 Länsi-HerttoniemiVästra Hertonäs432 RoihuvuoriKasberget433 Herttoniemen yritysalueHertonäs företagsområde434 HerttoniemenrantaHertonäs strand440 TammisaloTammelund603 Laajasalon peruspiiriDegerö distrikt480 VartiosaariVårdö491 YliskyläUppby492 JollasJollas493 TullisaariTurholm494 KruunuvuorenrantaKronobergsstranden495 HevossalmiHästnässund500 VillinkiVillinge510 SantahaminaSandhamn532 ItäsaaretÖstra holmarna533 AluemeriTerritorialhavet7 Itäinen suurpiiriÖstra stordistriktet701 Vartiokylän peruspiiriBotby distrikt451 VartioharjuBotbyåsen452 PuotilaBotby gård453 PuotinharjuBotbyhöjden455 MarjaniemiMarudd456 RoihupeltoKasåkern457 ItäkeskusÖstra centrum702 Myllypuron peruspiiriKvarnbäckens distrikt454 MyllypuroKvarnbäcken703 Mellunkylän peruspiiriMellungsby distrikt471 KontulaGårdsbacka472 VesalaÄrvings473 MellunmäkiMellungsbacka474 KivikkoStensböle475 KurkimäkiTranbacka704 Vuosaaren peruspiiriNordsjö distrikt541 Keski-VuosaariMellersta Nordsjö542 Nordsjön kartanoNordsjö gård543 UutelaNybondas544 Meri-RastilaHavsrastböle545 KallahtiKallvik546 AurinkolahtiSolvik547 RastilaRastböle548 NiinisaariBastö549 MustavuoriSvarta backen8 Östersundomin suurpiiri Östersundoms stordistrikt801 Östersundomin peruspiiriÖstersundoms distrikt550 ÖstersundomÖstersundom560 SalmenkallioSundberg570 TalosaariHusö580 KarhusaariBjörnsö591 LandboLandbo592 PuroniittyBäckängen

 Historia 

Ruotsin vallan aika

Ruotsin kuninkaan Maunu Eerikinpojan vuonna 1349 säätämässä kaupunginlaissa määrättiin yleiseurooppalaiseen tapaan, että jokainen kaupunki pitää jakaa neljään neljännekseen eli kortteliin. Tällainen kortteli, ruotsiksi kvarteret, oli pikemminkin kaupunginosa kuin nykykortteli. Kaupunginlain mukaan jokaiseen neljännekseen pitää asettaa kaksi päämiestä eli nokiherraa. Tämä siksi, että jos syttyy tulipalo, täytyy asukkaiden näiden päämiesten johdolla ryhtyä sammuttamaan sitä.

Suomessa tätä määräystä noudatettiin vain Turussa ja Viipurissa. Muut Suomen kaupungit olivat liian pieniä kortteleihin jaettaviksi. Turun kortteleilla oli nimet, sen sijaan Viipurissa korttelien niminä oli numerot yhdestä neljään.

Vantaanjoen suulle vuonna 1550 perustetusta ”Vantaan Helsingistä” tunnetaan vain ylimalkainen karttapiirros ja nimistöstä muutama maininta. Mahdollisista korttelien nimistä ei ole tietoa.

Vuonna 1640 kuningatar Kristiinan ja valtaneuvoston päätöksellä kaupunki siirrettiin Vironniemelle. Uudella paikalla kaupungin kaduista ainakin isommille annettiin nimet, mutta usein käytettiin paikan nimeämiseen talon tai talonomistajan nimeä tai maastonimeä. Vuonna 1709 kaupungissa oli 270 rakennettua tonttia, ja kaupunki jaettiin neljään osaan:

 Kärrqwarteret eli Suokortteli, joka sijaitsi nykyisen Senaatintorin paikalla olleesta torista koilliseen, ja jossa on nykyisin esimerkiksi Säätytalon puistikko;
 Glooqwarteret eli Kluuvinkortteli, joka sijaitsi torista luoteeseen;
 Wester Tull qwarteret eli Länsitullin kortteli, joka sijaitsi torista lounaaseen;
 Fijskarback qwarteret eli Kalastajanmäen kortteli sijaitsi torista kaakkoon nykyisen Katajanokan lounaisosassa.

Viaporin (nykyisen Suomenlinnan) rakentaminen jälkeen elämä kaupungissakin vilkastui. Talojen lukumäärä lisääntyi niin, että niitä vuonna 1757 oli 326 kappaletta. Helsinki jaettiin 1700-luvun lopulla neljään kortteliin eli kaupunginosaan:
 Norra Qvarteret, Pohjoinen kortteli
 Östra Qvarteret, Itäinen kortteli
 Södra Qvarteret, Eteläinen kortteli
 Westra Qvarteret, Läntinen kortteli

Autonomian aika

Vuonna 1808 Helsinki siirtyi venäläisten hallintaan Viaporin piirityksen aikana, ja osa siitä paloi vahingossa syttyneessä tulipalossa saman vuoden marraskuussa. Haminan rauhan jälkeen alettiin suunnitella kaupungin uudelleenrakentamista. Keisari Aleksanteri I julisti Helsingin Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupungiksi 8. huhtikuuta 1812 ja määräsi sen rakennettavaksi Johan Albrecht Ehrenströmin asemakaavaehdotuksen mukaan. Siinä kaupunki jaettiin kahteen Erottajan jakamaan osaan:
 Egentliga staden eli Varsinainen kaupunki, ja siitä länteen ja lounaaseen oleva
 Nyländska förstaden eli Uudenmaan esikaupunki.

Korttelien numerot ja nimet vahvistettiin vuoden 1820 palojärjestyksessä Tukholman esimerkkiä noudattaen. Samalta vuodelta on peräisin seuraavanlainen aluejako:
 Stad, Kaupunki; korttelit 1–39
 Förstaden, Esikaupunki
 Första Afdelningen, Ensimmäinen osa; korttelit 40–51
 Andra Afdelningen, Toinen osa; korttelit 52–82.

Uudelleenrakentamiskomitean (1811–1825) toiminnan loppuaikana Helsinki jaettiin kuuteen osaan. Jako oli aluksi epävirallinen, sillä se vahvistettiin vasta vuonna 1836. Kaupunginosat olivat W. Gyldenin vuonna 1837 (suluissa C. Reuterin 1866) laatiman kartan mukaan seuraavanlaiset:
 första stadsdelen, ensimmäinen kaupunginosa: korttelit 1–26 (1–26)
 andra stadsdelen, toinen kaupunginosa: korttelit 27–45 (27–45 ja 95–99)
 tredje stadsdelen, kolmas kaupunginosa: korttelit 46–64 (46–64 ja 100–103)
 fjerde stadsdelen, neljäs kaupunginosa: korttelit 65–82 (65–82)
 femte stadsdelen, viides kaupunginosa: korttelit 83–94 (83–94)
 sjette stadsdelen Skatudden, oreglerad, kuudes kaupunginosa eli kaavoittamaton Katajanokka (Reuterin kartassa se jaetaan kortteleihin I–XIV)

Kaupungin kasvaessa ja asemakaavoitetun alueen laajetessa on kaupunginosien lukumäärä samalla lisääntynyt. Virallisesti kaupunginosat nimettiin vain numeroilla aina vuoteen 1959 saakka. Asemakaavoja vahvistettiin seuraavasti:
 I kaupunginosa; Kruununhaka – Kronohagen; asemakaava 1812
 II kaupunginosa: Kluuvi – Gloet; asemakaava 1812
 III kaupunginosa; Kaartinkaupunki – Gardesstaden; asemakaava 1812
 IV kaupunginosa; Kamppi – Kampen; asemakaava 1812
 V kaupunginosa; Punavuori – Rödbergen; asemakaava 1812
 VI kaupunginosa; Eira – Eira; asemakaava 1875
 VII kaupunginosa; Ullanlinna – Ulrikasborg; asemakaava 1841
 VIII kaupunginosa; Katajanokka – Skatudden; asemakaava 1859
 IX kaupunginosa; Kaivopuisto – Brunnsparken; asemakaava 1875
 X kaupunginosa; Sörnäinen – Sörnäs; asemakaava 1893

Vuonna 1875 kaupunginosat 1–3 ja 8 muodostivat rakennusjärjestyksen mukaan varsinaisen kaupungin, muut kuuluivat esikaupunkialueeseen.

Helsingin kaupunginosat jaettiin 1900-luvun alkupuolella kahteen ryhmään:
 järjestetty kaupunki (eli asemakaavoitettu alue; esimerkiksi vuonna 1909 1 127 hehtaaria)
 järjestämätön maa (esimerkiksi vuonna 1909 1 267 hehtaaria)

Itsenäisyyden aika
Vuoden 1946 suuren alueliitoksen jälkeen kaupungin alue jaettiin kantakaupunkiin (kaupunginosat 1–27) ja esikaupunkeihin (kaupunginosat 28–53; Vuosaari liitettiin Helsinkiin vuoden 1966 alussa). Tilastoissa jaettiin usein vielä kantakaupunki asemakaavoitettuun alueeseen ja asemakaavoittamattomaan alueeseen.

Kaupunginosat ryhmiteltiin tilastoissa 1960-luvulta vuoteen 1983 asti seuraavasti:

Kantakaupunki – Stadskärnan
 Keskusta – Centrum (kaupunginosat 1–5, eteläisessä suurpiirissä)
 Eteläinen kantakaupunki – Södra stadskärnan (kaupunginosat 6–9, 20, 52 ja 531, eteläisessä suurpiirissä)
 Läntinen kantakaupunki – Västra stadskärnan (kaupunginosat 13–18, läntisessä suurpiirissä, paitsi Taka-Töölö ja Etu-Töölö eteläisessä suurpiirissä ja Pasila keskisessä suurpiirissä)
 Itäinen kantakaupunki – Östra stadskärnan (kaupunginosat 10–12, 19, 21 ja 22, keskisessä suurpiirissä paitsi Mustikkamaa-Korkeasaari, joka on itäisessä suurpiirissä)
 Pohjoinen kantakaupunki – Norra stadskärnan (kaupunginosat 23–27, keskisessä suurpiirissä)
Esikaupungit – Förstäderna
 Läntiset esikaupungit – Västra förstäderna (kaupunginosat 29–33 ja 46, läntisessä suurpiirissä paitsi Lauttasaari, joka on eteläisessä suurpiirissä)
 Pohjoiset esikaupungit – Norra förstäderna (kaupunginosat 28, 34 ja 35, pohjoisessa suurpiirissä)
 Koilliset esikaupungit – Nordöstra förstäderna (kaupunginosat 36–41, koillisessa suurpiirissä)
 Itäiset esikaupungit – Östra förstäderna (kaupunginosat 42–51, 532 ja 54, joista Kulosaari, Herttoniemi, Roihuvuori, Tammisalo, Vartiosaari ja Laajasalo muodostavat kaakkoisen suurpiirin ja Vartiokylä, Mellunkylä, Itäsaaret ja Vuosaari itäisen suurpiirin)

 Piirijakojärjestelmään siirtyminen 1980-luvulla 
Vuoden 1980 alussa kaupungin eri hallintokunnat käyttivät 101 aluejakoa, joista maantieteellisesti erilaisia oli 80. Näistä 80 jaosta kaupunginosajakoa noudatti tarkalleen 17 ja suunnilleen 41. Esimerkiksi palolaitoksella oli 8 nuohouspiiriä, 7 sammutuspiiriä ja 6 palotarkastuspiiriä. Muita jakoja käyttivät esimerkiksi terveysasemat, perhepäivähoito, kirjastot, koulut, neuvolat jne.

Kaupunginhallitus päätti 13. joulukuuta 1982 (2900 §) piirijakojärjestelmästä. Kaupungin palvelutuotannon järjestämiseksi luotiin alueellinen jako, joka tyydyttää monia käyttäjiä ja on pitkäikäinen. Jako helpottaa virastojen sisäistä ja niiden välistä yhteistyötä palvelujen suunnittelun ja toteutuksen apuneuvona. Kunkin hallintokunnan tuli sopeuttaa toimintansa tähän piirijakoon. Tilastointi alkoi noudattaa uutta jakoa vuodesta 1984, muut viimeistään vuoden 1986 alusta. Näin asukkaidenkin on helpompi samaistua omaan alueeseensa, jonka rajat ovat eri palveluissa samat.

Periaatteena piirijakoa luotaessa on ollut, että
 muodostuu asukkaiden kannalta luonnollisia palvelualueita
 syntyy väestömäärältään verraten samankokoisia alueita
 kaupungin eri hallintokunnat voivat muodostaa omat toiminta-alueensa yhdestä tai useammasta suurpiiristä suurpiiritasolla sekä samoin yhdestä tai useammasta peruspiiristä peruspiiritasolla
 noudatetaan soveltuvasti kaupunginosajakoa
 jako on mahdollisimman pysyvä
 tilastojen vertailukelpoisuus tulee säilyä
 jaon tarkistamistarve arvioidaan kerran neljässä vuodessa.

Uudet kaupunginosat 2009

Helsinkiin liitettiin uusia alueita Sipoosta ja Vantaalta vuoden 2009 alussa. Samassa yhteydessä muodostettiin uusista alueista viisi uutta kaupunginosaa, yksi uusi suurpiiri ja yksi uusi peruspiiri sekä kuusi osa-aluetta. Päätöksen uusista aluejaoista teki kaupunginhallitus joulukuussa 2008 talous- ja suunnittelukeskuksen, tietokeskuksen, kaupunkisuunnitteluviraston ja kiinteistöviraston kaupunkimittausosaston yhteistyönä valmisteleman ehdotuksen pohjalta. Ehdotuksen alueiden nimistä valmisteli nimistötoimikunta.Kaupunginhallituksen pöytäkirja 8.12.2008, 1464 §

 Päätöksiä 

Päätösten liitteenä on yleensä kartta, johon on piirretty tarkat rajat.
 Kaupunginvaltuusto hyväksyi 18. toukokuuta 1886 (14 §) kaupunginosien III, IV, V, VI ja VII rajain järjestelyä koskevan ehdotuksen. Rajoja järjestelty vähäisessä määrin, esimerkiksi  korttelissa n:o 60 olevat suomalaisen lyseon tontit n:o 2, 4 ja 6 siirretty VI kaupunginosasta VII kaupunginosaan.
 Kaupunginvaltuusto päätti 8. kesäkuuta 1921 (12 §) vaihtaa nimen "Hieta- ja Jätkäsaaren satama" nimeen "Länsisatama".
 Kaupunginhallitus päätti 9. toukokuuta 1946 (1492 §) ilmoittaa kiinteistölautakunnalle ettei sillä ole mitään sitä vastaan, että lautakunnan ehdotusta liitosalueen jaoksi kaupunginosiin käytetään ohjeena asemakaavoja laadittaessa.
 Kaupunginhallitus päätti 26. helmikuuta 1959 (718 §) hyväksyä kaupunginosien ja osa-alueiden nimet ja rajat. Kaupunginosille annettiin paitsi virallinen numero myös virallinen nimi.
 Kaupunginhallitus päätti 23. huhtikuuta 1959 (1230 §) muuttaa 718 §:ssä tekemäänsä päätöstä. Viikin (n:o 36) kaupunginosan Pihlajamäen osa-alue siirrettiin Malmin (n:o 38) kaupunginosaan. Pihlajamäen osa-alueeseen liitettiin myös Ala-Malmin osa-alueesta Latokartanontien ja Pukinmäentien rajoittama alue.
 Kaupunginhallitus päätti 19. marraskuuta 1959 (3031 §) asukkaiden anomuksesta muuttaa Etelä-Kaarelan (n:o 33) kaupunginosan osa-alueen Vanhainen – Gamlas nimen Kannelmäki – Gamlas nimeksi.
 Kaupunginhallitus päätti 2. toukokuuta 1962 (1252 §) muuttaa vuonna 1959 (718 §) tekemäänsä päätöstä. Haagan (n:o 29) kaupunginosaan muodostettiin uusi Kivihaka – Stenhagen -niminen osa-alue. Munkkiniemen (n:o 30) kaupunginosaan muodostettiin uusi Niemenmäki – Näshöjden -niminen osa-alue.
 Kaupunginhallitus päätti 24. toukokuuta 1962 (1487 §) muuttaa vuonna 1959 (718 §) tekemäänsä päätöstä. Puistola – Parkstad (n:o 41) kaupunginosan nimi muutettiin nimeksi Suurmetsä – Storskog ja 41. kaupunginosa jaettiin neljäksi osa-alueeksi, joiden nimet ovat Puistola – Parkstad, Tattarisuo – Tattarmossen, Heikinlaakso – Henriksdal ja Jakomäki – Jakobacka.
Kaupunginhallitus päätti 17. lokakuuta 1963 (2855 §) kehottaa kaupungin virastoja ja laitoksia piirijakoja muodostaessaan tai tarkastaessaan ottamaan mahdollisuuksien mukaan huomioon vahvistetut kaupunginosien ja osa-alueiden rajat sekä käyttämään kiinteistöviraston kaupunkimittausosaston laatiman, esityslistan liitteenä olevan ehdotuksen mukaisia osa-alueiden epävirallisia numero-kirjaintunnuksia.
 Kaupunginhallitus päätti 25. marraskuuta 1965 (3086 §) vahvistaa 1. tammikuuta 1966 kaupunkiin liitettävästä alueesta muodostettavan kaupunginosan nimeksi Vuosaari – Nordsjö ja numeroksi 54. Äänestyksessä nimiehdotus Vuosaari – Norsö hävisi äänin 4 – 13.
 Kaupunginhallitus päätti 24. helmikuuta 1966 (588 §) vahvistaa Mellunkylän (n:o 47) kaupunginosan Kontula- ja Vesala-nimisten osa-alueiden rajan.
 Kaupunginhallitukselle esitettiin 22. lokakuuta 1973 (3138 §) pääkaupunkiseudun yhteistyötoimikunnan työvaliokunnan esitys tilastoissa käytettävän aluejaon ja -numeroinnin vakiinnuttamisesta sekä tilastotoimiston, kiinteistöviraston ja kaupunkisuunnitteluviraston asiasta antamat lausunnot. Kaupunginhallitus päätti vahvistaa kaupunginosien, osa-alueiden sekä pienalueiden rajat. Samalla päätettiin vahvistaa Pasilan (n:o 17) kaupunginosan neljän osa-alueen nimiksi Länsi-Pasila – Västra Böle, Keski-Pasila – Mellersta Böle, Itä-Pasila – Östra Böle ja Pohjois-Pasila – Norra Böle; Oulunkylän (n:o 28) kaupunginosan uuden osa-alueen nimeksi Maunulanpuisto – Månsasparken; ja Vuosaaren (n:o 54) kaupunginosan neljän osa-alueen nimiksi Keski-Vuosaari – Mellersta Nordsjö, Nordsjön kartano – Nordsjö gård, Uutela-Niinisaari – Nybondas-Bastö sekä Meri-Rastila – Havs-Rastböle.
 Kaupunginhallitus päätti 26. tammikuuta 1976 (307 §) kaupunkisuunnitteluviraston esityksestä muuttaa vuonna 1973 (3138 §) vahvistamaansa kaupunginosien, osa-alueiden  sekä pienalueiden rajat 28. elokuuta 1975 päivätyn aluejakokartan mukaisiksi.
 Kaupunginhallitus päätti 13. joulukuuta 1982 (2900 §) yhtenäisen piirijakojärjestelmän toteuttamisesta kaupungin hallintokuntien toiminnassa.
 Kaupungin johtajistotoimikunta päätti 6. kesäkuuta 1984, että piirijakojärjestelmän toteuttamisesta annetaan ohjeita kaupungin yleisissä suunnitteluohjeissa seuraaville vuosille.
 Kaupunginhallitus päätti 11. kesäkuuta 1984 (1683 §) vahvistaa piirijakojärjestelmän suur- ja peruspiirien nimet. Lisäksi päätettiin vahvistaa seuraavat osa-alueiden nimet: 402 Tapulikaupunki – Stapelstaden, 403 Töyrynummi – Lidamalmen, 484 Tattariharju – Tattaråsen ja 474 Kivikko – Stensböle. Kivikko kuului aiemmin Malmin (n:o 38) kaupunginosaan numeronaan 384.
 Kaupunginhallitus päätti 6. elokuuta 1984 (1969 §) muuttaa 1683 §:ssä tekemäänsä päätöstä ja korjata siinä olevan kirjoitusvirheen. Tattariharjun osa-alueen oikea numero on 384 eikä 484.
 Kaupungin johtajistotoimikunta päätti 6. kesäkuuta 1984 (167 §) piirijakojärjestelmän toteuttamisohjeiden hyväksymismenettelystä.
 Kaupunginhallitus päätti 8. joulukuuta 1986 (3199 §) tarkistaa piirijaon kaupungin suunnitteluohjeisiin sisältyvien muutosehdotusten mukaisesti. Muutokset olivat vain rajamuutoksia eivät nimiin liittyviä.
 Kaupunginvaltuusto päätti 2. toukokuuta 1990 (asia 4) hyväksyä suurpiirien maantieteellisen jaon.
 Kaupunginhallitus päätti 26. marraskuuta 1990 (2461 §) hyväksyä kaupungin suunnitteluohjeet vuosiksi 1991 ja 1992. Ohjeiden liitteessä 4 on aluejakoihin tehtävät muutokset: rajamuutosten lisäksi muutettiin peruspiirin 205 ja kaupunginosan 33 nimi Etelä-Kaarela – Södra Kårböle nimeksi Kaarela – Kårböle, osa-alue 355 Niskala liitettiin kokonaan osa-alueeseen 354 Haltiala, Vuosaaren peruspiiriin muodostettiin uusi osa-alue 545 Kallahti – Kallvik.
 Kaupunginhallitus päätti 2. joulukuuta 1996 (1738 §) hyväksyä suunnittelun yhteiset lähtökohdat vuosiksi 1997 ja 1998. Tähän sisältyy piirijaon rajamuutoksia sekä uusi osa-alue 457 Itäkeskus – Östra centrum. Lisäksi todettiin, että asemakaavan muutoksen vuoksi kaupunginosien 39 (Tapaninkylä) ja 40 (Suutarila) raja poikkeaa peruspiirin rajasta.
 Kaupunginhallitus päätti 7. kesäkuuta 1999 (809 §) hyväksyä osa- ja pienaluejaon muutokset ja rajantarkistukset ja vahvistaa uusien osa- ja pienalueiden numerot. Edelleen kaupunginhallitus päätti hyväksyä uusille osa-alueille seuraavat nimet: 287 Veräjälaakso – Grinddal, 306 Talinranta – Talistranden, 361 Viikinranta – Viksstranden, 363 Viikin tiedepuisto – Viks forskarpark, 364 Viikinmäki – Viksbacka, 386 Pihlajisto – Rönninge, 434 Herttoniemenranta – Hertonäs strand (entinen nimi Herttoniemen satama – Hertonäs hamn), 475 Kurkimäki – Tranbacka, 543 Uutela – Nybondas, 546 Aurinkolahti – Solvik, 547 Rastila – Rastböle, 548 Niinisaari – Bastö, 549 Mustavuori – Svarta backen.
 Kaupunginhallitus päätti 2. toukokuuta 2007 (624 §) hyväksyä osa-alueiden nimien korjaukset, uusien osa-alueiden nimet ja numerot sekä uudet pienalueet. Päätöksellä Hakuninmaan osa-alue jaettiin kahtia Hakuninmaan ja Kuninkaantammen osa-alueiksi, ja Toukolan osa-alue jaettiin Toukolan ja Arabianrannan osa-alueiksi.
 Kaupunginhallitus päätti 8. joulukuuta 2008 (1464 §) muodostaa Sipoosta ja Vantaalta tulevista alueista viisi uutta kaupunginosaa, yhden uuden suurpiirin, yhden uuden peruspiirin ja kuusi uutta osa-aluetta.
 Kaupunginhallitus päätti 26. marraskuuta 2012 (1329 §) jakaa Sörnäisten, Hermannin ja Lauttasaaren kaupunginosat osa-alueisiin, muodostaa Pikku Huopalahden, Honkasuon ja Alppikylän erillisiksi osa-alueiksi sekä muuttaa eräiden osa-alueiden nimiä ja rajoja.

 Lähteet 

 Tärkein lähde on kaupunginhallituksen pöytäkirjat ja pöytäkirjojen liitteet. Niihin voi tutustua kaupungintalon kirjaamossa ja 20 vuotta vanhempiin päätöksiin kaupunginarkistossa.
 Helsingin kaupunginarkiston vanhat kartat.
 Helsingin kadunnimet, Helsinki 1970.
 Helsingin kaupungin historia, Helsinki 1950–1967.
 Aluejaot Helsingin kaupungissa. Hallintokuntien aluejakotarpeet 1980 sekä kaupunginhallinnon ulkopuoliset aluejaot. Helsingin kaupunki, tilastokeskus 31.3.1981.
 Helsingin kaupungin aluejakokäytännöt 1.1.1980. Helsingin kaupungin tilastokeskuksen muistioita elokuulta 1980.

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Helsingin piirijakojärjestelmä (kartta 26.11.2012 päätetystä aluejaosta)
 Helsingin piirijakojärjestelmä (kartta 8.12.2008 päätetystä aluejaosta)
 Helsingin henkikirjoitettu väestö kaupunginosittain 1.1.1875-1960 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit