Paavo Säippä

Paavo Erkki Säippä (1. lokakuuta 1902 Ylitornio – 14. joulukuuta 1991 Kauniainen) oli suomalainen virkamies, koulutukseltaan lakitieteen kandidaatti ja varatuomari. Hän sai useita kunniamerkkejä ja vuonna 1951 hallitusneuvoksen arvonimen. 

 Elämäkerta 
Paavo Säipän isä oli tukkukauppias K. J. Säippä.   Paavo Säippä suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1925 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1928. Hän toimi Ylitornion ja Turtolan (nykyisin Pello) nimismiehenä vuosina 1927–1930, Rovaniemen kauppalanjohtajana vuosina 1930–1933 sekä Lahden kaupunginjohtajana vuosina 1933–1938. 

Valtiollisen poliisin päällikkönä hän työskenteli vuosina 1938–1941. Nimitykseen vaikuttivat  voimakkaasti sisäministeri Urho Kekkonen ja Maalaisliiton keskeinen hahmo Kaarlo Hillilä.Silvennoinen (2008), s. 117. Jälkimmäinen toi Säipän esiin, ja Kekkonen haki valinnalle tuen Väinö Tannerilta.Suomi (1986), s. 88. Säippä ryhtyi sisäministerin tuella valmistelemaan IKL:n lakkauttamista. 

Tammikuussa 1941 Säippä antoi eduskunnan oikeusasiamiehelle selvityksen Petsamon alueen vakoilusta. Hän ei uskonut kaikkien pidätettyjen syyllisyyteen. Säippä totesi: ”[P]yrkivät he tässä tunnustuksessaan laskemaan mielikuvituksensa liikkeelle ja silloin tutkijoita miellyttääkseen tulivat kertoneeksi tapahtumattomia ” .Jo aiemmin Valpon pääosastossa oli ihmetelty: ”Eikö totuuteen pyrkivä tutkija jo […] ala huomata, että piruako se ryssä tekee sellaisella vakoojalaumalla Maattivuonossa?”. 

Säipän kausi valtiollisessa poliisissa jäi lyhyeksi Suomen Saksa-suuntauksen vahvistuessa.  Päällikön paikalle kaivattiin asevelihenkisempää miestä, ja  Säippä sai lähteä tammikuun lopussa 1941. Häntä seurasi tehtävässä varatuomari Arno Anthoni. Entisen Etsivän keskuspoliisin päällikkö Esko Riekki ja apulaispäällikkö Bruno Aaltonen sekä Suomen aseveljien liitto olivat Säipän eron taustalla.Silvennoinen (2008), s. 171–173. 

Säippä siirtyi Ylitorniolle K. J. Säippä Oy:n johtokunnan puheenjohtajaksi ja toimitusjohtajaksi.  Kun valtiovarainministeriössä avautui Kekkosen pääministerikaudella vuonna 1951 yleisen osaston päällikön virka, Säippä haki sitä ja sai viran. Kun Kekkosesta oli tullut presidentti, Säippä yleni kansliapäälliköksi vuonna 1959.Paavo Säippä oli mukana Suomen EFTA-valtuuskunnassa vuosina 1960–1961.  Säippä osallistui valtuuskunnan työhön, jossa valmisteltiin ja neuvoteltiin Suomen suhteita tähän uuteen vapaakauppajärjestöön ennen virallista liittymistä. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1969. Säippä vaikutti kulttuuripiirien Kesäyliopistossa.

Lähteet


Tuominen, Marja :(2015). ”Niin hyvin varjeltu ja niin hyvin peloteltu salaisuus. Petsamolaiskalastajan kuulematta jäänyt kertomus.” Teoksessa Hiljaisuuden kulttuurihistoria.  s. 305–349. Turun yliopisto.

Viitteet

Kirjallisuutta



Luokka:Lahden kaupunginjohtajat
Luokka:Rovaniemen kaupunginjohtajat
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen valtiovarainministeriön valtiosihteerit ja kansliapäälliköt
Luokka:Suomen turvallisuuspoliisin päälliköt
Luokka:Ylitornion kunnanvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1902 syntyneet
Luokka:Vuonna 1991 kuolleet