Hyrsylä

Hyrsylä () on kylä Karjalan tasavallan Suojärven piirin Veskelyksen kunnassa, ennen sotia Suomelle kuuluneessa Raja-Karjalassa. 
pienoiskuva|Luovutetun Karjalan Suojärven kunnasta itään työntyvä uloke on Hyrsylän mutka. 
Suomelle kuuluessaan Hyrsylä kuului Suojärven kuntaan ja se sijaitsi valtion muusta alueesta lähes kuroutuneella Venäjän puolelle työntyvällä alueella niin kutsutussa Hyrsylän mutkassa (liv. Hyrsylänmutku). Erikoinen rajalinjaus oli alun perin muodostunut 1600-luvun alussa Stolbovan rauhan rajankäynnin yhteydessä.Aarne Kärkkäinen: Maanmittarit ne mittaavat... Maankäyttö 2/2004

Hyrsylän mutkan alueella oli kolme kylää, Hyrsylä, Ignoila ja Hautavaara. Ne ovat edelleen 2000-luvulla Venäjällä asuttuja kyliä, mutta palveluja niissä ei ole. 

Hyrsylän kylä kuului Suomen itsenäisyyden alussa Salmin pitäjään, josta se liitettiin vuonna 1931 Suojärveen. Maantie Suojärvelle valmistui vuonna 1926. Suuruhtinaskunnan aikana yhteydet olivat olleet hyvät vain Venäjän suuntaan. Aikojen mittaan Hyrsylän kylä on kuulunut moneen valtioon: Venäjään, Ruotsiin, jälleen Venäjään, Suomen suuriruhtinaskuntaan, Suomeen, Neuvostoliittoon, Venäjän federaatioon. 

Eräs tunnetuimmista Hyrsylästä kotoisin olleista oli Aira Samulin, joka perusti Lohjalle yleisölle avoimen karjalaistaloa muistuttavan Hyrsylän Mutka -nimisen kodin, joka on Museoviraston vuonna 2022 suojelema.

Hyrsylän mutkassa puhuttiin ennen sotia livvinkarjalan kieltä.

Hyrsylän mutka talvisodassa
Talvisodan sytyttyä jäi Hyrsylästä ja muista Suojärven pitäjän kylistä siviiliväestöä hyökkäävien neuvostojoukkojen vangiksi. Nämä kylien siviiliasukkaat vietiin keskitysleirille Interposolkan kylään Petroskoin eteläpuolelle ja Kaimaojan leirille Kontupohjan länsipuolelle. Yhteensä Suojärven rajakylistä jäi runsaat 1 700 siviilivankia, joista vajaa puolet oli Hyrsylän mutkan kylistä. Asiaa käsittelee Tasavallan panttivangit -kirja. Usein puhutaan virheellisesti vain Hyrsylän mutkan alueelta jääneistä siviilisotavangeista, vaikka muista Suojärven kylistä jäi siviilisotavankeja enemmän.

Moskovan rauhan ehtojen mukaisen vankienpalautuksen jälkeen 25. toukokuuta 1940 voitiin todeta, että siviilisotavangeista oli kuollut leiriaikana 102 henkeä. Nämä siviiliuhrit on luetteloitu Nurmeksen Bomban talon yhteydessä olevan tsasounan edustalla olevaan kivipaateen. Nuorimmat uhrit olivat ainoastaan muutaman viikon ikäisiä, vanhimmat yli 80-vuotiaita.

 Lähteet 

 Kirjallisuus 


 Aiheesta muualla 
 Hyrsylä Suojärven pitäjäseuran sivut
 Hyrsylän mutka Suojärven pitäjän karttahahmotelmassa luovutettukarjala.fi
 Suomenmaan kartta, karttasivu B7, Weilin & Göös 1898 sisältäen Hyrsylän mutkan
 Valde Näsi: Rajamutkan isänmaallisuutta, Hakkapeliitta, 14.10.1930, nro 42, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Uki Nieminen : Hyrsylän rajamutkassa, Aamulehti, 19.10.1930, nro 282, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Valde Näsi: Hyrsylän rajamutkan tarina, Hakkapeliitta, 15.11.1932, nro 46, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suojärven kylät
Luokka:Suojärven piirin asutut paikat