Helsingin yliopiston ylioppilaskunta

Helsingin yliopiston ylioppilaskuntaan (HYY, ) kuuluvat kaikki Helsingin yliopistossa alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa suorittavat opiskelijat. Ylioppilaskunta voi hyväksyä jäsenikseen myös muita yliopiston opiskelijoita. Nykyään Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalla on noin 27 000 jäsentä.

Historia
pienoiskuva|vasen|Vanha ylioppilastalo Helsingin ydinkeskustassa.

Ylioppilaskunta syntyi alkuaan osakuntien yhteistyöelimeksi. Se perustettiin virallisesti vuonna 1868, kun keisari Aleksanteri II antoi asetuksen, jolla virallistettiin ylioppilaiden yleiset kokoukset. Silloisessa Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa opiskeli alle tuhat ylioppilasta. Ylioppilaskunnan vuosipäivää vietetään Vanhan ylioppilastalon vihkiäispäivän muistoksi 26. marraskuuta. Yhteisön alkuperäinen nimi oli Suomen ylioppilaskunta, mikä muutettiin vuonna 1928 muotoon Helsingin yliopiston ylioppilaskunta, kun Suomeen oli jo perustettu myös muita monialaisia yliopistoja. 

Ylioppilaiden todellisen tai pelätyn alkoholinkäytön ja rettelöinnin tähden ylioppilaskunnalle myytiin tontti silloisen Helsingin kaupunkikeskustan eli Senaatintorin ympäristön ulkopuolelta, Espoon tullinpuomin vierestä. Tälle Heikinkadun (nykyinen Mannerheimintie) ja Aleksanterinkadun kulmauksessa sijaitsevalle tontille valmistui vuonna 1870 nykyinen Vanha ylioppilastalo, jonka rakentamiseen käytetyt varat hankittiin osaksi kansalaiskeräyksellä ja suurelta osin pitkäaikaisina lainoina. Viereen valmistui vuonna 1910 Osakuntatalo. Myöhemmin rakennuksesta alettiin käyttää nimeä Uusi ylioppilastalo.

Toisen maailmansodan jälkeen suuri rakennushanke oli vuosina 1947–1952 Etu-Töölöön rakennettu Domus Academican opiskelija-asuntola. Samoihin aikoihin rakennettiin lisäksi Vanhan ja Uuden ylioppilastalon viereen, Kaivokadun puolelle ylioppilaskunnan omistama, liiketiloiksi vuokrattu Kaivotalo, joka myöhemmin, 1980-luvun alussa laajennettiin nykyiseksi Kaivopihan liikekeskukseksi.

Ylioppilaskunnan keskeinen toimintamuoto oli myös oma kirjasto, joka oli perustettu jo vuonna 1858 yhdistämällä osakuntien kirjakokoelmat. Tämä Almänna studentbibliotek eli myöhempi Opiskelijakirjasto toimi HYY:n kirjastona vuoteen 1974, jolloin sen hallinta siirtyi yliopistolle. Ylioppilaskunnan oma lehti Ylioppilaslehti alkoi ilmestyä vuonna 1913. Vuonna 1953 ylioppilaskunta alkoi perustaa opiskelijaruokaloita, joista kehittyi nykyinen UniCafe-ketju.

Vuonna 1972 HYY vastusti EEC-vapaakauppasopimusta ja vaati sen tilalle kauppaa sosialistimaiden kanssa suunnitelmatalouden etujen vuoksi.

Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen vuonna 1995 joukko opiskelija-aktiiveja herätti ajatuksen opiskelijoiden hyvin toimivaksi osoittautuneen kehitysyhteistyötoiminnan ulottamisesta Venäjän suomalais-ugrilaisten vähemmistökansojen pariin. Opiskelijoiden keskuudessa laitettiin vireille vuosittainen keräys, jonka varat käytettiin erilaisiin hankkeisiin vähemmistökielten ja -kulttuurien hyväksi. Sen oli erityisesti  tarkoitus tukea suurissa vaikeuksissa ollutta vähemmistökielistä julkaisutoimintaa. Jo ennen keräyksen käynnistämistä HYY lahjoitti Inkerin kulttuuriseura ry:lle 10 000 markkaa Inkerin lasten oppikirjan painokustannuksiin sekä 1 000 markkaa Karjalan ylioppilaslehdelle.

Vuonna 1997 HYY päätti hakea Suomalais-ugrilaisten kansojen nuorten liiton MAFUN:n jäsenyyttä.

 Talous  
HYY oli pitkään yksi maailman vauraimmista ylioppilaskunnista. Tämä johtui siitä, että kaupungin sille aikoinaan myymät ja silloisen keskustan ulkopuolella sijainneet alueet sijaitsevat nyt aivan Helsingin liikekeskustassa ja kuuluvat kaupungin kalleimpiin neliöihin. Ylioppilaskunta harjoittaa liiketoimintaa Ylvan kautta. Kiinteistötaloutensa kautta ylioppilaskunta omisti Vanhan ja Uuden ylioppilastalon sekä Kaivopihaa ympäröivät liikerakennukset. Ylvan markkina-arvo oli syksyllä 2007 lähes 200 miljoonaa euroa. Ylva osti lisäksi vuonna 2018 Seurahuoneen talon sekä Kalliossa virastotalot, jotka purettiin uuden Lyyra-korttelin tieltä.

2020-luvulla HYY:n taloudellinen tila kääntyi huonoksi niin, että vuonna 2025 se joutui myymään kiinteistöomaisuutensa lähes kokonaan. Ylioppilaskunta oli raskaasti velkaantunut, ja pankit haluaisivat asiaan nopeita ratkaisuja. Arvopaperisalkkunsa HYY joutui myymään jo vuonna 2022, ja Lyyra-kortteli myytiin vuosina 2023–2025 ruotsalaiselle kiinteistösijoitusyhtiö Niamille. Kaiken tämän jälkeen HYY:lle ei juuri jäänyt omaisuutta. Ylioppilaslehden päätoimittajan Roosa Wellingin mukaan osasyy kiinteistösijoitusten epäonnistumiseen oli se, että ylioppilaskunnan edustajistoon mentiin ”harjoittelemaan tulevaisuuden poliitikon uraa ja tekemään bisnestä opiskelijoiden rahoilla” ymmärtämättä yritystoimintaa ja tarvitsematta ottaa vastuuta mistään.

Kiinteistömyyntien jälkeen noin 150 opiskelijajärjestön toiminta tullaan keskittämään Mechelininkadun Domus Gaudiumiin, joka jää ylioppilaskunnan käyttöön.

 Hallinto 

Ylioppilaskunnan korkein päättävä elin on 60-jäseninen edustajisto. Edustajiston jäsenet eli ”edaattorit” valitaan kahden vuoden välein parillisina vuosina yleisillä ja suhteellisilla vaaleilla, joissa äänioikeutettuja ovat kaikki HYY:n jäsenet. Edustajisto muun muassa valitsee ylioppilaskunnan hallituksen, pääsihteerin ja puheenjohtajiston sekä Ylioppilaslehden päätoimittajan. Hallitus käyttää ylioppilaskunnan yleistä hallinto- ja toimeenpanovaltaa, pääsihteerin johtama sihteeristö huolehtii ylioppilaskunnan käytännön toiminnasta. Puheenjohtajiston asema on ensisijaisesti muodollinen, vanhaa sanontaa mukaillen ”HYY:n hallituksen puheenjohtaja tekee likaisen työn, HYY:n puheenjohtaja kunnioittaa läsnäolollaan”.

Vuoden 2025 vaaleissa 27 274:sta äänioikeutetusta äänesti 8 190, eli äänestysprosentti oli 30,03 %. Ehdokkaita vaaleissa oli yhteensä 368.

Ylioppilaskunnalla on järjestörekisteri, jossa on noin 200 HYY:n piirissä toimivaa opiskelijajärjestöä. HYY:n talousjohtokunta poisti rekisteristä Helsingin akateemiset perussuomalaiset Hapsu ry:n, joka oli esittänyt mielipiteen, että ”eurooppalaiset kansat ovat valkoisia, joten on vain luonnollista ja tervettä, että valkoisuus on eurooppalaisissa tiedeyhteisöissä hallitsevaa”.

 Valiokunnat 
Ylioppilaskunnalla on myös erityisiä valiokuntia, joita ovat 

 kansainvälisyysvaliokunta
 kehitysyhteistyövaliokunta ja
 ympäristövaliokunta.

Lähde:

Lisäksi aikaisemmin ylioppilaskunnalla on ollut sukukansavaliokunta, jolle ylioppilaskunnan jäsenet ovat voineet maksaa niin sanottua sukukansarahaa ylioppilaskunnan jäsenmaksun maksamisen yhteydessä 1990-luvulta alkaen. Sukukansavaliokunta perustettiin vuonna 1995, ja se julkaisi vuodesta 2000 alkaen Alkukoti-lehteä. Sukukansarahalla on rahoitettu erilaisia suomalais-ugrilaisten vähemmistöjen hankkeita esimerkiksi Venäjällä. Avustuksia on myönnetty muun muassa suomensukuisten kansojen julkaisutoimintaan sekä kulttuuritapahtumien järjestämiseen. Keräyksellä muun muassa julkaistiin kominkielinen ihmisoikeuksia käsittelevä koulukirja. Vuonna 2009 sukukansavaliokuntaa uhkasi lakkauttaminen, ja vuonna 2017 sen toiminta jäädytettiin, koska ylioppilaskunnan talousjohtokunnan mukaan sukukansavaliokunta ei toimittanut kirjanpitoon asianmukaisia selvityksiä keräystuottojen käytöstä. Sukukansavaliokunnan silloisen puheenjohtajan Riku Erkkilän mielestä päätös oli huono, sillä sen myötä sukukansa-asiat ovat entistä vähemmän esillä ylioppilaskunnan rivijäsenille eli opiskelijoille. Erkkilä totesi, että Venäjältä on välillä todella vaikea saada selvityksiä myönnettyjen avustusten käytöstä. Alkukodin julkaiseminen päättyi jo vuonna 2016, ja vuonna 2023 se siirtyi Sukukansojen ystävät -yhdistyksen jäsenlehdeksi.

 Kulttuuritoiminta 
Musiikin alalla HYY:n ehkä tunnetuimmat edustajat ovat Ylioppilaskunnan Soittajat ja Ylioppilaskunnan Laulajat.

Ylioppilasteatteri toimii Vanhan ylioppilastalon tiloissa.

Vanhan ylioppilastalon taidekokoelma käsittää muun muassa kansallisromantiikan ajan teoksia.

 Juhlapäivät, tunnukset ja kunnianosoitukset 

Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalla on kaksi vuosittaista juhlapäivää. Ylioppilaskunnan vuosijuhlapäivä on 26. marraskuuta Vanhan ylioppilastalon vihkimispäivän mukaan. Floran päivää vietetään vuosittain 13. toukokuuta Maamme-laulun ensiesityksen kunniaksi. Floran päivän juhla järjestetään Kumtähden kentällä Kumpulassa, jossa ylioppilaat esittivät Maamme-laulun ensimmäisen kerran 13. toukokuuta 1848. 

Ylioppilaskunnan ja sen piirissä toimivien osakuntien sekä noin 250 muun opiskelijajärjestön vuosijuhlissa käytetään akateemisia kunnia- ja ansiomerkkejä. Ylioppilaskunnan nauha on sininen, ja siitä on kapea ja leveä versio. HYY:n hallitus- ja ansiomerkkejä kannetaan kapeassa nauhassa sekä puheenjohtajiston ja kunniamerkkejä leveässä nauhassa.

Ylioppilaskunnan jakamista huomionosoituksista korkein on ylioppilaskunnan puheenjohtajiston merkki leveässä purppuranauhassa. Se voidaan myöntää ylioppilaskunnan kunnianosoituksena erittäin merkittävästä toiminnasta yhteiskunnan tai ylioppilaskunnan hyväksi. Merkkiä on jaettu vuodesta 1948 alkaen, ja sen ovat saaneet kaikki tuona aikana elossa olleet tasavallan presidentit sekä useat huomattavat yliopistomiehet, poliitikot ja taiteilijat. Saajien joukossa on myös kolme ulkomaalaista: pohjoismaisen hyvinvointivaltion isiin kuuluva ruotsalainen yhteiskuntatieteilijä Gunnar Myrdal sekä kaksi ihmisoikeustaistelijaa, Etelä-Afrikan presidentti Nelson Mandela ja Tšekkoslovakian presidentti Václav Havel.

 Merkin saaja  Toimiala  Myöntämisvuosi  Lähde  Kaarlo Juho Ståhlberg  tasavallan presidentti  1948  Juho Kusti Paasikivi  tasavallan presidentti  1948  Carl Gustaf Emil Mannerheim  Suomen marsalkka, tasavallan presidentti  1950  Antti Tulenheimo  Helsingin yliopiston kansleri  1951  Risto Ryti  tasavallan presidentti  1952  Jean Sibelius  säveltäjä  1955  Edwin Linkomies  Helsingin yliopiston rehtori  1961  Urho Kekkonen  tasavallan presidentti  1964  Alvar Aalto  arkkitehti  1966  Gunnar Myrdal  ruotsalainen yhteiskuntatieteilijä  1968  Ahti Karjalainen  ministeri  1973  Georg Henrik von Wright  filosofi  1978  Arvo Ylppö  arkkiatri  1978  Mikko Juva  arkkipiispa, Helsingin yliopiston kansleri  1981  Väinö Linna  kirjailija  1981  Mauno Koivisto  pääministeri  1981  Tove Jansson  kirjailija  1986  Nelson Mandela  Etelä-Afrikan presidentti  1988  Václav Havel  Tšekkoslovakian presidentti  1990  Nils Oker-Blom  Helsingin yliopiston kansleri  1993  Väinö Valve  jääkärikenraali  1993  Johannes Virolainen  valtioneuvos  1994  Martti Ahtisaari  tasavallan presidentti  1998  Risto Ihamuotila  Helsingin yliopiston kansleri  1999  Matti Klinge  historian professori  2001  Tapio Kiiskinen  kauppaneuvos  2002  Tarja Halonen  tasavallan presidentti  2003  Elisabeth Rehn  ministeri  2007  Kari Raivio  Helsingin yliopiston kansleri  2011  Ilkka Niiniluoto  Helsingin yliopiston kansleri  2013  Laura Kolbe  Euroopan historian professori  2017  Sauli Niinistö  tasavallan presidentti  2018  

 Merkittäviä henkilöitä 
 Ylioppilaskunnan puheenjohtajat 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajina:Kolbe 1996, s. 565–591Klinge 1968, s. 273–307

 1863: Anders Herman Chydenius
 1863–1864: Otto Donner
 1864: Johan Jakob Chydenius
 1865–1867: Berndt Magnus Valfrid Alftan
 1868–1869: Johan Jakob Chydenius
 1870–1871: Otto Donner
 1880: J. R. Danielson-Kalmari
 1881: G. Lönnbeck
 1881–1882: G. W. Walle
 1883: Matti Äyräpää
 1884: Edvard Stenij
 1885–1886: Aukusti Kallio
 1887: Ivar Heikel
 1888: Juho Sjöros
 1889: Theodor Schwindt
 1890: Juho Sjöros
 1890–1892: Theodor Schwindt
 1892: Thure Möller
 1893–1894: Kaarle Krohn
 1895: Yrjö Wichmann
 1896: A. H. Snellman
 1897: Heikki Paasonen
 1898: A. Grotenfelt
 1899–1901: Zachris Castrén
 1902: K. A. Polón

 1903–1904: Heikki Ojansuu
 1905–1906: Antti Kaasalainen
 1907: K. V. Blomstedt
 1908: E. G. Järnström
 1909: K. R. Brotherus
 1910: Herman Stenberg
 1911–1912: K. S. Laurila
 1913: P. J. Hynninen
 1914: Rudolf Holsti
 1915: A. A. Koskenjaakko
 1916: K. R. Donner
 1916: Y. H. Kajava
 1917: L. H. Pohjanpää
 1918: K. J. Kalliala
 1919: H. Holma
 1919–1920: E. S. Kaila
 1921: U. N. O. Holmberg
 1922: A. F. Viranko
 1922–1923: Y. O. Ruuth
 1923–1924: V. Auer
 1925–1926: E. B. Lehtinen
 1927: V. Auer
 1928: A. Korhonen
 1929–1930: A. V. Salminen
 1930–1931: V. V. P. Helanne

 1932: Yrjö Vuorjoki
 1933: A. Valle
 1934: T. A. Niskala
 1935: E. Hyyppä
 1936: F. O. Lähteenmäki
 1937–1938: M. V. Loppi
 1939: N. N. Pesonen
 1940–1945: Esko Kangas
 1945–1946: Risto Niini
 1946–1950: Erkki Laurila
 1950–1953: Mikko Juva
 1953–1956: Samuli Suomela
 1957–1958: Kalle Österlund
 1958–1959: Olavi Leskinen
 1960–1961: Yrjö Blomstedt
 1962–1964: Jussi J. Saukkonen
 1965–1966: Antero Jyränki
 1967: Pekka Kiviranta
 1968–1969: Timo Laatunen
 1970: Ilppo Kangas
 1971: Kai Kalima
 1972: Kaarlo Tuori
 1973–1974: Juha Korppi-Tommola
 1975: Matti Väyrynen
 1976–1977: Kimmo Sasi

 1977–1978: Pentti Arajärvi
 1979–1981: Juha Naukkarinen
 1982–1985: Heikki Venho
 1986–1987: Markus Leikola
 1988–1989: Maria Kaisa Aula
 1989: Pekka Nurminen
 1990–1991: Pekka Salomaa
 1992–1994: Juha Viertola
 1995–1996: Anna Kaarina Piepponen
 1997–1998: Jaakko Hietala
 1999: Veijo Åberg
 2000–2001: Veera Mustonen
 2002–2003: Sanna Hellström
 2004–2005: Jukka Pajarinen
 2006–2009: Walter Rydman
 2010–2011: Maija Jäppinen
 2012–2013: Esa Perkiö
 2014–2015: Anu Aarnio
 2016–2017: Anne Sophie Hokkanen
 2018–2019: Suvi Pulkkinen
 2020–2021: Jussi Nuortimo
 2022–2023: Mari Lehtoruusu
 2024­–2025: Risto Karinkanta
 2026–: Mia Haglund

 Hallituksen puheenjohtajat 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajina:

 Herman Lavonius 1908
 C. A. Öhman 1909
 Arvo Inkilä 1910
 Kaarlo Koskimies 1911
 O. S. Snellman 1912
 W. E. Brotherus 1913
 Yrjö Ruuth 1914–1915
 W. S. Tikkanen 1916
 Toivo Tarjanne 1917–1918
 Allan Viranko 1919
 V. M. Nikander 1920
 J. W. Rangell 1921
 V. M. Nikander 1921–1923
 A. E. Greis 1924
 E. Y. Lindfors 1924–1925
 E. J. Saarinen 1926
 V. V. P. Helanen 1926–1927
 A. A. Pakaslahti 1928–1929
 A. O. Walle 1929–1930
 T. A. Niskala 1930–1931
 L. A. Puntila 1931–1932
 P. K. J. Kalaja 1932–1933
 N. J. Jaakkola 1933–1934
 P. Pitkänen 1935

 L. M. Koivisto 1936–1937
 A. E. Konkonen 1938–1940
 E. O. Tolamo 1940
 E. H. P. Halme 1941–1943
 Kalevi Toivonen 1944–1946
 Unto Lindén 1947
 Erkki Tynkkynen 1948–1950
 Heikki Sahrakorpi 1951–1952
 Tor Stolpe 1953
 Unto Partanen 1954–1955
 Asko Tarkka 1956–1957
 Niilo Pusa 1957
 Matti Ylikangas 1958
 Ilppo Kangas 1959
 Veli-Matti Huittinen 1960
 Aarto Avellan 1961
 Esa Einiö 1962
 Kauko Suvikorpi 1962
 Eero Aho 1963
 Veikko Löyttyniemi 1964
 Juhani Perttunen 1965
 Erkki Savonen 1965
 Alec Aalto 1966
 Kimmo Eskola 1967

 Eljas Tunkelo 1968
 Lauri Virkkunen 1969
 Ilkka Erich 1969
 Seppo Nieminen 1969–1970
 Antero Tuominen 1970
 Kari Piimies 1971
 Tapio Rajavuori 1972
 Timo Salo 1973
 Mats Brommels 1974
 Ralf Grahn 1975
 Markku Aro 1975
 Jouko Sillanpää 1976
 Pekka Korhonen 1976
 Rauno Välimaa 1976
 Paula Viertola 1977
 Thomas Zilliacus 1977–1978
 Juhani Jyrkiäinen 1979
 Hannu Valkeapää 1980
 Päivi Ahokas 1981–1982
 Jukka-Pekka Kataja 1982
 Markus Leikola 1982–1983
 Henry Honkanen 1984–1985
 Aku Kopakkala 1985
 Tapio Reinikainen 1986

 Tuomas Seppä 1987
 Henrik Slotte 1987
 Paula Saukkonen 1988
 Kristina Stenman 1989
 Risto Valjus 1990
 Saara Soikkeli 1990
 Sari Roos 1991
 Henri Vogt 1992
 Markku Lahtinen 1992
 Mika Lehtisyrjä 1993
 Mirja Hannula 1994
 Janne Laine 1995
 Esa Iivonen 1996
 Pia Majonen 1997
 Heli Lantta 1998
 Panu Laturi 1999
 Esa Perkiö 2000
 Elina Moisio 2001
 Tommi Laitio 2002
 Lauri Korkeaoja 2003
 Kaarina Huhtinen 2004
 Jaana Saarni 2005
 Maija Jäppinen 2006
 Katariina Styrman 2007

 Ulla Hemminki 2008
 Pasi Hario 2009
 Katri Korolainen-Virkajärvi 2010
 Leena Pihlajamäki 2011
 Jannica Aalto 2012
 Lauri Koskentausta 2013
 Anna-Maija Riekkinen 2014
 Mari Kyllönen 2015
 Susanna Jokimies 2016
 Laura Luoto 2017
 Lauri Linna 2018
 Laura Wathén 2019
 Claes Bergh 2020
 Jessika Isomeri 2021
 Aleksi Tujunen 2022
 Nea Hakala 2023
 Antti Kaijansinkko 2024
 Petra Pulli 2025
 Emil Aarnio 2026

 Lähteet 



 Viitteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 

 Helsingin yliopiston ylioppilaskunta, HYY-yhtymä
 Ylvan kotisivut
 HYY:n järjestöjen nauhat 
 Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan Sukukansavaliokunnan julkaiseman Alkukoti-lehden arkisto

Luokka:Helsingin yliopisto
Luokka:Ylioppilaskunnat