Karhula

Karhula on Kymenlaaksossa vuosina 1951–1976 sijainnut entinen Suomen kauppala. Kauppala erotettiin Kymistä ja pakkoliitettiin yhdessä Kymin kanssa Kotkan kaupunkiin. http://yle.fi/uutiset/virkkunen_pakkoliitoksista_kunnissa_otetaan_kriisimenettely_nyt_vakavammin/7295892 Nykyinen Karhulan kaupunginosa käsittää kauppalan entisen keskustan.

Karhulan naapurikunnat olivat Kotka, Kymi ja Vehkalahti.

Seurakunnallisesti Karhula kuului Kymin seurakuntaan. Karhulassa sijaitsevat vuosina 1848–1850 rakennettu Kymin kirkko ja vuonna 1930 valmistunut seurakuntatalo.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 3: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 84–90. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1970.

Historia
vasen|pienoiskuva|Karhulan kauppalan alue vuosien 1967 ja 1968 peruskartoissa.
Kymin pitäjä itsenäistyi vuonna 1642 Suur-Vehkalahdesta. Karhulan seudun teollisuuden esivaiheena voidaan pitää Korkeakosken putouksen partaalle vuosina 1563–1564 rakennettua, Kyminkartanon omistamaa vesisahaa. Saha tuhoutui Suuren Pohjan sodan aikana 1700-luvun alussa, mutta se rakennettiin uudelleen ja sahaustoiminta jatkui 1840-luvulle saakka. Helilässä toimi 1500- ja 1600-luvuilla veneveistämö, jonka rakentamia aluksia myytiin myös Viroon.

Kymin kunnan nopea teollistuminen johti Kotkan kaupungin perustamiseen vuonna 1879, mutta myös muualle Kymiin perustettiin höyrysahoja, joiden rinnalle syntyi runsaasti muuta teollisuutta ja pienyrityksiä jo 1870-luvulla. 

Vuonna 1902 William Ruth muodosti Karhula Osakeyhtiön, jonka osakepääoma oli neljä miljoonaa markkaa. Karhulan tehtaat siirtyivät A. Ahlströmin omistukseen 9. marraskuuta 1915 6,5 miljoonan markan kauppahinnasta. Karhula Osakeyhtiö fuusioitiin A. Ahlströmiin 17. kesäkuuta 1941. Karhulan konepaja valmisti paperi- ja kartonkikoneita, kunnes Ahlström myi nämä liiketoiminnat Valmetille 1987 ja itävaltalaiselle Andritz AG:lle 2001. Karhulan lasitehdas oli loppuaikoinaan Suomen ainoa lasipurkkeja ja -pulloja valmistanut tehdas, jonka yhdysvaltalainen Owens-Illinois osti vuonna 1995 ja lopetti vuonna 2009. Ahlströmin lasivillatehdas toimi Karhulassa 1960-luvun alkupuolelta vuoteen 1982. Pumpputehtaan Ahlström myi vuonna 2000 sveitsiläiselle Sulzerille ja lasikuitutuotetehtaan vuonna 2016 yhdysvaltalaiselle Owens Corningille. Yhä toimiva Karhulan kartonkitehdas on myös Ahlströmin peruja, ja Ahlström omisti aiemmin myös osan Sunilan sellutehtaasta.

Kymin ja Kotkan liittäminen toisiinsa oli esillä vuosina 1949–50 mutta lopulta Kymin teollisuustaajamista päätettiin muodostaa Karhulan kauppala vuonna 1951, maaseutukylien jäädessä edelleen maalaiskunnaksi. Kauppalaan liitettiin Kymin kunnan keskeiset alueet; kirkonkylä Helilä sekä Karhulanniemen, Sunilan ja Korkeakosken teollisuusalueet. Kauppala sai nimensä Karhulanniemen teollisuusalueesta, joka periytyy puolestaan tilannimeen Karhula Helilän kylässä. Alvar Aallon suunnittelema Sunilan asuntoalue oli alun perin kaavoituksella muuhun kuntakokonaisuuteen liittymätön alue Kymissä. Otto-Iivari Meurmanin luomassa Karhulan kauppalan ensimmäisessä yleiskaavassa vuodelta 1955 pyrittiin kokoamaan kylätaajamia kauppalan asumalähiöiksi ja luomaan Helilästä liikekeskusta.

Karhulan kauppala liitettiin Kotkaan vuonna 1977 yhdessä Kymin kunnan kanssa. Liittymisvaiheessa Karhulan asukasluku oli 22 867, Kymin 5 204 ja Kotkan 34 074 eli yhdistyneen kunnan 62 145 asukasta. Karhula oli kauppala-nimityksen lakkaamisen yhteydessä jäljellä olleista kauppaloista ainoa, jota ei muutettu kaupungiksi.
pienoiskuva|Karhulan kaupunginosaa, entistä Helilän kauppalanosaa. Etualalla kanjonissa kulkeva Valtatie 7, takana linja-autoasema.

Urheilu

Karhulan kauppalan alueella toimineita urheiluseuroja ovat muun muassa Karhulan Katajaiset, Peli-Karhut, Karhulan Veikot, Karhulan Urheilijat, Rateko, Karhulan Pojat ja Sunilan Sisu.

Kulttuuri
Karhulassa sijaitsi vuonna 1969 toimintansa aloittanut Suomen ensimmäisiin kuulunut disko, Kåren kellari. Kotkan kansalliseen kaupunkipuistoon Karhulasta kuuluvat Karhulan keskusurheilukenttä, sen vieressä oleva Jokipuisto, mikä valmistui 2013. Jokipuistossa on lummelampi, grillauspaikka ja leikkipuisto. Jokipuiston leikkipuisto on palkittu 2015 Vuoden ympäristörakenteena 2015. Kotkan keskusyhteilukenttä rakenenttiin 1940-luvun loppupuolella, ja se oli keskuspaikkana Kalevan kisoissa 1949. Keskusurheilukentän vierelle rakennettiin 2010 viralliset mitat täyttävä jalkapallokenttä tekonurmesta. Karhulan Hovi Valtatie-7:n moottoritien eteläpuoella sijaitsevat entinen Kymin suurpappila, puurakenteinen maakuntatalo kuuluvat myös Kotkan kansalliseen kaupunkipuistoon. https://www.kotka.fi/wp-content/uploads/2020/08/HKS_2020_4_21_Pieni.pdf

Kauppalanosat
Karhulan kauppalanosat vuonna 1956.Karhula opaskartta v. 1956
Helilä
Karhulanniemi
Rauhala
Itäranta
Suulisniemi
Popinniemi
Sunila
Kierikkala
Koivula
Hovila
Kalliokoski
Kyminsuu
Eskola
Otsola
Korkeakoski
Halla-Tiutinen

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Karhulan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1950–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Karhulan taajamat olivat Halla-Tiutinen (259 asukasta), keskustaajama (20 671 asukasta), Marinkylä (394 asukasta) ja Saksala (48 asukasta). Näistä Halla-Tiutinen ulottui osin Kotkan puolelle, Saksala Kymin puolelle ja Karhulan keskustaajama sekä Kotkan että Kymin puolelle. Niiden kohdalla on mainittu pelkästään Karhulan puolella asunut asukasmäärä.

Katso myös
 Karhulan–Sunilan Rautatie

Lähteet


Viitteet

Luokka:Kotkan kansallinen kaupunkipuisto
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit