Iisalmi–Ylivieska-rata

Iisalmen–Ylivieskan radalla tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Iisalmesta Pyhäjärven ja Haapajärven kautta Ylivieskaan. Rataosan pituus on 154,4 kilometriä. Rataosaa kutsutaan myös Kyösti Kallion radaksi. Rata kulkee valtatien 27 rinnalla. Haapajärvellä radasta erkanee Jyväskylä–Haapajärvi-rata.

Rataosuus on yksiraiteinen, ja se sähköistettiin vuosina 2020–2024. Rataosan liikenteenohjaus hoidetaan ns. radio-ohjauksen avulla, jossa liikenneohjaaja kääntää vaihteet ja turvaa kulkutiet sähköisesti ja antaa kulunvalvonnan, opastinnäyttöjen sekä rautatien linjaradion avulla junille liikkumisluvat.

VR liikennöi reitillä Iisalmi—Ylivieska taajamajunaliikennettä, päivittäin 1-2 junaa kumpaankin suuntaan. Vuonna 2006 rataosan liikennettä alettiin hoitaa Dm12-kiskobusseilla. Tätä ennen henkilöjunaliikenne Iisalmen ja Ylivieskan välillä järjestettiin veturivetoisilla junilla, kalustona Dv12-dieselveturit ja kaukoliikenteen siniset vaunut. Vuonna 2024 radan sähköistämisen myötä taajamajunaliikennettä alettiin ajaa Eil- ja Eilf-vaunuilla. Rataosan henkilöjunat pysähtyvät seitsemällä asemalla: Iisalmi, Runni, Kiuruvesi, Pyhäsalmi, Haapajärvi, Nivala ja Ylivieska.

Historia
Rataosuus avattiin liikenteelle useassa osassa. Ensin valmistui osuus Iisalmesta Kiuruvedelle, joka otettiin käyttöön vuonna 1923. Loppuosuus avattiin liikenteelle kolmessa osassa vuonna 1925 seuraavasti: Kiuruvesi–Pyhäsalmi, Pyhäsalmi–Haapajärvi ja viimeisenä Haapajärvi–Ylivieska.

Pyhäkummun kaivosrata
Rataosuus erkanee Iisalmen–Ylivieskan radalta Pyhäsalmen rautatieaseman itäpuolella Pyhäkummun erkanemisvaihteelta ja päättyy Pyhäkummun ratapihalle Pyhäkummun kaivoksen luokse. Rataosuus palvelee yksinomaan kaivoksen liikennetarpeita, ja sen pituus erkanemisvaihteelta Pyhäkummun ratapihan kauimmaiseen pisteeseen on 2,6 kilometriä.

Ratayhteyden parantaminen ja sähköistäminen
Vuosina 2020–2024 Väylävirasto toteutti hankkeen, jossa Iisalmeen rakennettiin kolmioraide ja sekä Iisalmi–Ylivieska- että Siilinjärvi–Ruokosuo-osuudet sähköistettiin. Sen kustannuksiksi on arvioitiin 55 miljoonaa euroa, josta 44 miljoonaa euroa arvioitiin kuluvan Iisalmi–Ylivieska-osuuden sähköistämiseen, 9,5 miljoonaa euroa Iisalmen kolmioraiteeseen ja 1,0 miljoonaa euroa Siilinjärvi–Ruokosuo-osuuden sähköistykseen. Sähköistys valmistui tammi–helmikuun vaihteessa 2024. Sähköistys sai Liikenne- ja viestintäviraston käyttöönottoluvan 4. maaliskuuta 2024 ja ensimmäinen sähkövetoinen kaupallisen liikenteen juna ajettiin 7. maaliskuuta 2024. Sähkövetoinen matkustajaiikenne alkoi 15. joulukuuta 2024, jolloin Dm12-kiskobussit korvattiin Eil- ja Eilf-vaunuista koostuvilla junilla.

Lähteet

Aiheesta muualla

 kirjastovirma.fi: Iisalmi–Ylivieska – Suomen pisin kaupunkirata 
 Iisalmen - Ylivieskan rataa vihkimässä, Suomen Kuvalehti, 07.08.1926, nro 32, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Päivää vaille vuosi : Salamyhkäinen tarina Iisalmen-Ylivieskan radan rakennusajalta. Hakkapeliitalle kirjoittanut V. Makkonen, Hakkapeliitta 3.8.1929, nro 31, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Haapajärven liikenne
Luokka:Iisalmen liikenne
Luokka:Kiuruveden liikenne
Luokka:Nivalan liikenne
Luokka:Pyhäjärven liikenne
Luokka:Suomen rataverkko
Luokka:Ylivieskan liikenne
Luokka:Kyösti Kallio