Rostock

pienoiskuva|Yliopistoaukio ja Elämänhalun suihkulähde
Rostock [], virallisesti Rostockin hansa- ja yliopistokaupunki () on satamakaupunki pohjoisessa Saksassa Itämeren rannalla. Se on Mecklenburg–Etu-Pommerin osavaltion suurin kaupunki. Rostock sijaitsee keskellä Mecklenburgin pohjoisrannikkoa Warnowjoen ympärillä. Se on niin kutsuttu piiritön kaupunki () eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista ().

Vuoden 2011 väestönlaskennassa Rostockissa oli 200 265 asukasta.

Keskiajalla Rostock kuului Hansaliittoon. Rostockin vuonna 1419 perustettu yliopisto oli Pohjois-Euroopan ensimmäinen yliopisto.

Rostock on Turun ystävyyskaupunki.

 Maantiede 
Rostock sijaitsee Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltion pohjoisosan keskellä. Kaupunki levittäytyy Warnowjoen alajuoksun molemmille puolille. Noin 16 kilometriä pohjoiseen historiallisesta keskustasta sijaitsee merellinen Warnemünden kaupunginosa. 

Rostockin kaupunkiraja, lukuun ottamatta rannikkoa, on 92,9 kilometrin pituinen. Rantaviivaa kaupungilla on 18,5 kilometriä. Warnow-joki virtaa kaupungissa 16 kilometrin matkalla. Rostockin korkein kohta sijaitsee noin 49 metriä merenpinnan yläpuolella Biestowin kaupunginosassa.

 Historia 
 Varhainen historia 
Vendit perustivat 1000-luvulla asutuksen Warnow-joen äärelle. He antoivat sille nimen Roztoc, josta juontuu kaupungin nykyinen nimi Rostock. Tanskan kuningas Valdemar I sytytti asutuksen tuleen vuonna 1161. Myöhemmin alueelle saapuivat saksalaiset kauppiaat. Alue jaettiin kolmeen erilliseen kaupunkiin, Altstadtiin, Mittelstadtiin ja Neustadtiin.

 Hansaliitto 
Rostockin nousu huomattavaksi kauppakaupungiksi sai alkunsa kaupungin liityttyä Hansaliittoon. 1300-luvulla kaupungista oli muodostunut tärkeä 12 000 asukkaan satamakaupunki. Rostock oli tuolloin Mecklenburgin suurin kaupunki ja siellä rakennettiin huomattava osa Itämerellä seilaavista laivoista. Vuonna 1419 kaupunkiin perustettiin pohjoisen Euroopan ensimmäinen yliopisto, Rostockin yliopisto.

 1400- ja 1600-luku 
Mecklenburgin herttuat onnistuivat 1400-luvun lopulla saamaan hallintaansa Rostockin, joka aikaisemmin oli ollut käytännössä itsenäinen. Herttuat hyödynsivät nimellä Domfehde tunnettua epäonnistunutta kansannousua, jonka aloittivat kaupungin vähäosaiset. Seuranneet kiistelyt herttuoiden ja kaupunginisien välillä johtivat Rostockin taloudellisen ja poliittisen voiman heikentymiseen.

Rostockin strategisesti merkittävä sijainti ei jäänyt sen vihollisilta huomaamatta. Tanskalaiset ja ruotsalaiset miehittivät kaupunkia kahdesti, ensin kolmikymmenvuotisen sodan aikana (1618–1648) ja myöhemmin vuosina 1700–1721. Napoleonin Ranskan noin vuosikymmenen kestänyt miehityskausi Rostockissa päättyi puolestaan vuonna 1813.

 1800-luku 
1800-luvun ensimmäisellä puoliskolla Rostock otti takaisin menettämäänsä taloudellista vaikutusvaltaa. Sen keinoja olivat vilkas vehnäkauppa ja laivanrakennus. Kaupunki kasvoi niin asukasluvullisesti kuin pinta-alallisesti. Vuoden 1900 tienoilla kaupunkiin rakennettiin kaksi uutta huomattavaa asuinaluetta kasvavan väestön tarpeisiin, Steintor-Vorstadt ja Kröpeliner-Tor-Vorstadt. 

 1900-luku 
1900-luvulla Rostockiin perustettiin merkittäviä lentokonetehtaita, kuten Ernst Heinkelin Heinkel Flugzeugwerke -tehdas vuonna 1922. Lentokoneenrakennus loppui kaupungissa toisen maailmansodan lopussa.

Suuria osia kaupungin keskustasta tuhoutui toisen maailmansodan liittoutuneiden suorittamissa ilmapommituksissa vuosina 1942 ja 1945. Jälleenrakentamisen ja laajentumisen johdosta Rostockista muodostui tärkeä teollinen keskus Saksan demokraattisessa tasavallassa eli DDR:ssä. Kaupungin satama oli DDR:n pääsatamia.

Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen 1990-luvulla Rostock menetti etuoikeudellisen satamakaupunkiasemansa ja siitä tuli yksi monista yhdistyneen Saksan satamista. Huolimatta suurista infrastruktuuriponnisteluista, kaupungin talous hiipui 1990-luvulla. Rostockin asukasluku myös putosi vuoden 1989 noin 260 000 asukkaasta vuoden 2006 noin 200 000 asukkaaseen.

 Nähtävyyksiä 

 Yliopistoaukio ja Elämänhalun suihkulähde (Universitätsplatz und Brunnen der Lebensfreude)
 Jalankulkualue Kröpeliner Straße
 Pyhän Marian kirkko (Marienkirche), jossa astronominen kello vuodelta 1472
 Pyhän Nikolain kirkko (Nikolaikirche) 1300-luvulta
 Kaupungintalo (vanhimmat osat vuodelta 1290)
 Keskiaikainen kaupunginmuuri, jossa neljä jäljellä olevaa kaupunginporttia
 Presidentti Kekkosen mukaan nimetty katu Urho-Kekkonen-Straße

 Urheilu 

Rostockista ovat mm. seuraavat urheiluseurat:
FC Hansa Rostock

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit