Penttilä

pienoiskuva|Penttilä pohjoisesta
pienoiskuva|Uuden rantaraitin "amfiteatteri" syyskuussa 2008

Penttilä on Joensuun kaupunginosa, joka sijaitsee Pielisjoen rannalla kaupungin keskustan III kaupunginosaa vastapäätä. Penttilä tunnettiin ennen teollisuusalueena, mutta 2000-luvulla se on kehittynyt asuinalueeksi. Vuonna 2025 Penttilässä asuu 4 489 ihmistä.https://stat.fi/tup/karttaaineistot/postinumeroalueet.html

Penttilän alueen muutokset käynnisti raskaan teollisuuden ja muun muassa teurastamojen loppuminen ja tarve ottaa keskustan lähellä sijaitseva alue uuteen käyttöön. Penttilän sahan toiminta loppui 1988. Sahan käytöstä poistunut, mutta suojeltu päärakennus paloi vuonna 1996.

Kaupunginosa sijaitsee ydinkeskustan eteläpuolella. Alue rajautuu idässä Karjalan rataan, pohjoisessa Pielisjokeen, lännessä Kuhasaloon ja etelässä Pyhäselkään.

Asuinalueet
Alueen asuinalueita on Aittaranta, Mäntylä, Penttilä, Penttilänranta ja Vehkalahti.

Aittaranta
Aittaranta on alue rautatieaseman ja Mäntylän välissä. Uuden Penttilän ensimmäinen maamerkki on Aittarantaan vuonna 2007 valmistunut 14-kerroksinen, 50-metrinen Tähtitorni-niminen tornitalo. Se on Joensuun ja Pohjois-Karjalan korkein asuinrakennus.www.uusikulma.net 

Aittarannassa Jokikatu 8:ssa sijaitsee nuorten Väen talo, joka syntyi Torikatu 10:n valtauksesta vuonna 2009. Väen taloa ylläpitää ja kehittää Nuori kulma-hanke EU:n Youth in Action -nuorisotoimintaohjelman osana.https://yle.fi/uutiset/3-7408138

Penttilänranta
Penttilänrannaksi kutsutaan joenrannan aluetta Mäntylän ja vanhan saha-alueen välillä, ja siihen valmistuu asuinalue jopa 3300 asukkaalle. Asemakaavan ensimmäinen vaihe hyväksyttiin 18.4.2011 Alueella on kaksi aukiota: Cederbergin aukio ja Ylisoutajan aukio. Vuonna 2017 avattiin Ruusupuisto, joka on 14 Joensuun Lions-klubin ja Joensuun kaupungin
yhteishanke; puistossa kymmeneniä ruusulajikkeita.  Rantaan tulee pienvenesatama yli 100 veneelle.Penttilänrannan www-sivut 

Mäntylä
Keskellä Penttilän aluetta on pieni Mäntylän asuinalue, joka tunnetaan komeista hongistaan ja vuonna 1989 lakkautetusta Mäntylän Baarista. Baarin rakennus purettiin 2015.Mäntylä on pala Penttilää. Karjalainen 11.10.2015, s. 7.  Alueella on muun muassa Aarnialanpuisto, Joensuun Ellin opiskelijatalot ja ammattioppilaitos.pienoiskuva|Uusi Penttilä nousee 17.12.2006

Vehkalahti
Vehkalahti on Penttilän kaupunginosan pienalue Pyhäselän rannalla. 
Palveluita Vehkalahdella on S-market Vehkalahti, Posti, sekä Pizzeria Rantsi. Alueella on myös Penttilän päiväkoti.
Vehkalahdelta on myös lyhyt matka Hukanhaudalle sekä Niinivaaralle.

Penttilän vanhoja rakennuksia 
 Hankkijan konttori- ja varastorakennus, Penttilänkatu 7-9 (Hytönen, 1949). Kaupungin omistukseen 1985. 
Entinen osuusliike Oma-Avun keskusvarasto, Jokikatu (1928, 1936). Kaupungin omistukseen 1985.
Kiinteistö oy Joensuun Aittaranta, Penttilänkatu 1, (Erkki Huttunen, 1936, laajennettu 1950-luvulla). SOK myi rakennuksen rakennustoimisto Puolimatkalle 1987 asuin- ja toimistotaloksi. Muuttunut kaupunkikuva: Aittaranta. Karjalainen 6.11.2015 
Penttilän hovi, entinen sahan isännöitsijän talo (1875).
Ammattikoulun päärakennus, Peltolankatu 4, alun perin rakennettu puolustusvoimien varastorakennukseksi 1934.
Rauma-Repolan entinen konttorirakennus, Penttilänkatu 28. Yksityisomistuksessa. 
Lähteenä myös: Kulttuuri- ja rakennushistorialliset suojelukohteet. Joensuu 1987.

Suomen korkein puukerrostalo
Vuonna 2019 Penttilänrantaan valmistui Suomen korkein puukerrostalo, joka on Joensuun Ellin opiskelijatalo. Betonirakenteisia kerroksia tulee yksi ja puurakenteisia 13. Rakentaminen alkoi vuoden 2018 tammikuussa. Asuntoja valmistuu syksyksi 2019 kaikkiaan 117, joista 26 on kaksioita ja loput yksiöitä.

Penttilän laitoksia ja työpaikkoja
John Deere, (entinen Timberjackin tehdas, entinen Rauma-Repolan konepaja). Työllistää noin 700 henkilöä. Tehtaalla valmistetaan vuosittain 1300 metsätraktoria.Karjalainen kesäkuu 2008
Riverian, entisen Pohjois-Karjalan ammattiopiston Peltolan kampus.

Rantaraitti ja Amfi
pienoiskuva|Penttilä joen vastarannalta, Hasanniemestä päin kuvattuna kesäkuun iltana 2007.
pienoiskuva|Uutta Penttilän rantaa Mäntylän kohdalla kevättalvella 2008. Uusien asuintalojen kohdalla sijaitsi ennen Keskon varasto, joka purettiin vuonna 2006.

Suvantosillan paikkeilta Aittarannasta alkaa puolen kilometrin rantaraitti, joka valmistui 2008. Tämä Aittarannanpolku sisältää kolme puistoa: Varvinpuisto, Vallilanpuisto ja leikkipaikka Vallilankadun päässä. Keskellä aluetta on puoliympyrän muotoinen amfiteatteria muistuttava oleilutila, Amfi. Se on tehty  luonnonkivestä ja sen yhdeksän istuinporrasriviä laskeutuvat Pielisjokeen. Alue avattiin Joensuu-päivänä 29.11.2008.  Väylä jatkuu Penttilän saha-alueen kautta Kuhasaloon.Karjalainen 18.11.2006

Ylisoutajan silta 

Kesäkuussa 2014 avattu jalankulun ja pyöräilyn silta yhdistää Penttilänrannan ja Joensuun keskustan ruutukaava-alueen. Tyypiltään avattava siltaosuus on kääntösilta. Sen kokonaispituus on 134 metriä. Vapaa alikulkukorkeus on vähintään 3,9 metriä. Sillan kaiteet ovat puisista pystysäleistä. Rakentaminen aloitettiin marraskuussa 2012. Pääurakoitsijana oli Kesälahden maansiirto Oy, ja sillan hinta oli 6,2 miljoonaa euroa.Joensuun kaupunki Kevyen liikenteen sillan suunnittelukilpailu 

Penttilän alueen puhdistus
Penttilän vanhaa saha-aluetta ei voitu ottaa asuinkäyttöön ennen kuin se oli puhdistettu. Maaperä saastui muun muassa 1940–1960-luvuilla sahateollisuuden käyttämän kyllästeaineen Ky 5:n takia. Joulukuussa 2006 annettu ympäristölupa määräsi, että maaperä puhdistetaan 29 hehtaarin alueella. Poistettavia massoja oli noin 500 000 kuutiometriä. Puhdistus oli yksi Suomen suurimpia maaperän puhdistuskohteita. Työ alkoi vuonna 2008.Karjalainen 15.12.2006

Joensuun kaupunki ja Bonvesta Oy:n (UPM-Kymmene Oyj:n maaomaisuuden hallintayhtiö) sopivat Penttilän saha-alueen kaupasta 10. tammikuuta 2008. Kaupassa siirtyivät koko Penttilän sahan 32,8 ha:n maa-alueet Joensuun kaupungille yhden euron kauppahinnalla. Näin kaupunki osti rakennusmaata seuraavien 20–30 vuoden rakentamista varten. Nimellinen hinta johtui nimenomaan siitä, että maa-alue on puhdistettava.Joensuun Uutiset 20.2.2008

Kirjallisuutta Penttilästä
 Kaisu Kortelainen: Penttilän sahayhteisö ja työläisyys. Muistitietotutkimus. Väitöskirja Joensuun yliopistossa 2008
 Hilkka Haaksluoto ym. (toim.): Kylästä kaupunginosiksi - Hukanhauta, Penttilä Utra - historiaa ja nykypäivää. Hukanhaudan asukasyhdistys, 1996, 154 s.

Katso myös

Joensuun kaupunginosat
Gustaf Cederberg & Co

Lähteet

Aiheesta muualla
 Pielisjoen koulu: Penttilän saha (Arkistoitu versio)

Luokka:Joensuun kaupunginosat