Runonlaulaja

Runonlaulaja on henkilö, joka esittää laulurunoja. Alun perin runonlaulajat saivat oppinsa kuuntelemalla muita, jotka osasivat runot ulkoa. Runomitan ansiosta jopa hyvin pitkien runojen mieleenpainaminen on mahdollista. Suomessa ja muualla itämerensuomalaisella kielialueella runonlaulajat käyttivät runomittana kalevalamittaa. Nykyisin elävän kalevalamittaisen runon perinne on lähes katkennut muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta. Runonlaulajien runoja on kuitenkin kerätty talteen kirjoitettuun muotoon huomattavasti jo 1800-luvulla, ja siitä syystä on saatu talteen tuhansittain runoja muun muassa Suomesta, Virosta ja Karjalasta.

Itämerensuomalainen runonlaulannan perinne lienee yhtä vanha kuin kalevalamitta, jonka ikää pidetään jopa tuhansina vuosina. On viitteitä siitä, että taitavia runonlaulajia on ennen pidetty tietäjinä ja šamaaneina, eli heidän on kuviteltu omaavan yliluonnollisia voimia. Jo šamaania tarkoittava sana tietäjä kuvaa sitä, että ennen muuta tieto katsottiin keinoksi hallita asioita, yliluonnollisiakin. Runonlaulajalla oli hallussaan tietoa muun muassa asioiden synnyistä eli syntykertomuksia, jotka olivat tärkeitä elementtejä loitsinnassa. Moni talteen kerätty loitsu on säilynyt aiemmin runonlaulajien muistissa. Eräs runonlaulajan nimitys on ollut runoi, joka on viitannut nimenomaan tietäjä-tyyppiseen runonlaulajaan.

 Tunnettuja runonlaulajia 
pienoiskuva|Runonlaulaja ja kanteleensoittaja Timo Lipitsä vuonna 1935 Sortavalan laulujuhlilla.

Jussi Huovinen
Jehkin Iivana
Stepan Karhapää
Vaassila Kieleväinen
Anna Kivisoo
Mateli Kuivalatar
Timo Lipitsä
Ontrei Malinen
Iivana Onoila
Larin Paraske
Arhippa Perttunen
Miihkali Perttunen
Matjoi Plattonen
Simana Sissonen
Pedri Shemeikka
Ondrei Sotikainen
Elessei Valokainen
Pekka Kukkonen

 Katso myös 
Runonlaulajan kädet
Lausunta
Maari Kallberg

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Anni Tolvanen: Runolaulu – osa muinaisen Suomen arkea ja juhaa. Harmaasudet 4.4.2002.

Luokka:Suomalainen mytologia
*