Rapanuin kieli

Rapanui on austronesialainen kieli, jota puhutaan Pääsiäissaarella rapanuiden keskuudessa. Vuonna 2000 sillä oli noin 2 500 puhujaa.

 Historia 
Nykyisin puhuttu rapanui poikkeaa merkittävästi ennen 1860-lukua käytetystä rapanuista ja näin myös rongorongon kielestä. Vaikutteita nykyiseen rapanuihin tullut etenkin tahitista, espanjasta ja ranskasta. Kielellä ei ole tunnettuja murteita.

1960-luvulle saakka rapanui oli Pääsiäissaaren puhutuin kieli, mutta chileläisen kulttuurin vaikutuksesta vanhemmat alkoivat opettaa lapsilleen vain espanjaa, mikä johti rapanuin puhujien vähenemiseen. 1980-luvulle tultaessa vain harvat osasivat kieltä ja sitä puhuttiin lähinnä vain vanhuksille kunnioituksen osoittamiseksi.

Vuonna 2016 tehdyn tutkimuksen mukaan yli 65-vuotiaista rapanuista yli 70 % puhui rapanuita, mutta tutkimuksen nuorimmasta ikäluokasta 8–12 -vuotiaista sitä puhui sujuvasti vain 16,7 %. Suurin osa rapanuilapsista, jotka oppivat kieltä nuorella iällä eivät puhu sitä enää vanhemmalla iällä. Vuonna 2007 puhujamäärä oli laskenut 2 000, mutta paikallisten kiinnostus kielen säilyttämistä kohtaan on noussut ja asenteet kieltä kohtaan ovat pääsääntöiset positiiviset. Pätevistä opettajista on kuitenkin pulaa, ja tähän on haettu apua niin ulkomaalaisista yliopistoista (esim. Uudesta-Seelannista tai Havaijilta) sekä yrittämällä saada Chilen yliopisto järjestämään opettajankoulutusta etäkursseina.

 Muiden kielten vaikutukset 
1800-luvun loppupuolella jotkut rapanuit muuttivat Tahitille ja palasivat myöhemmin Pääsiäissaarelle. Näiden paluumuuttajien vaikutus rapanuin kieleen on merkittävä: 5833 sanan sanalistasta 543 katsottiin olevan vähintään todennäköisesti tahitista. Syynä tähän on se, että tahitin ja rapanuin kielet ovat äännerakenteeltaan melko samanalaisia.Kieviet (2017): s. 15–16

Espanjan kielen vaikutukset kieleen näkyvät erityisesti nykyaikaisessa rapanuissa. Rapanuin ja espanjan välisestä sekakielestä tuli myös alati suositumpi paikallisten keskuudessa. Esimerkiksi espanjasta lainatut konjunktiot o (tai), pero (mutta) ja y (ja) ovat yleisessä käytössä. Espanjan kielen vaikutuksesta rapanuin sanajärjestys on myös muuttunut 1900-luvun kuluessa muodosta VSO muotoon SVO:
SuomeksiRapanuiksi vuonna 1948Rapanuiksi vuonna 2001He molemmat kärsivät ja surivatHe ‘aroha, he tatagi araruaArarua he ‘aroha he tatagi

 Kirjakieli 
Rapanuilla on ollut oma kirjoitusjärjestelmä mahdollisesti jo ennen eurooppalaisten saapumista. Sitä kirjoitettiin rongorongo-kirjoitusjärjestelmällä, jota ei ole kyetty tulkitsemaan. Myös kirjoituksen alkuperän ajoituksesta ei ole varmuutta.

Nykyään rapanuita kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Uusi testamentti on käännetty rapanuiksi vuonna 2018. Ensimmäinen rapanuiksi julkaistu sanomalehti on Tāpura Re'o ("kirjoitettu ääni").

Kielen kirjaimisto koostuu 20 aakkosesta, joista puolet on vokaaleja ja puolet konsonantteja:

A, Ā, E, Ē, H, I, Ī, K, M, N, O, Ō, P, R, T, U, Ū, V, ʻ, Ŋ

 Fonologia 

 Konsonantit 
BilabiaaliLabio-
dentaaliAlveolaariVelaariGlottaaliNasaalitmnŋKlusiilitptkʔFrikatiivit(f) v(s)hTremulantitɾ
Lähde:Kieviet (2017), s. 28

 Vokaalit 
EtinenKeskinenTakainenSuppeatiuVäliseteoVäljäta

Kaikki vokaalit voivat esiintyä sekä lyhyinä että pitkinä.

Lähde:Kieviet (2017), s. 31

 Fonotaksi 
Rapanuin tavurakenne on muotoa (C)V(V), jossa C on konsonantti ja V samanlaatuinen vokaali. Kaikki erilaatuiset vokaalisekvenssit analysoidaan kaksitavuisiksi.Kieviet (2017), s. 37

 Kielioppi ja sanasto 
Persoonapronominit rapanuiksi:Kieviet (2017): s. 140
YksikköKaksikkoMonikkoI pers.Inkl.autāuatātouEkskl.māuamātouII pers.koekōruaIII pers.iarāuaLukusanat 1–10 rapa nuiksi:
12345678910tahiruatoruharimaonohituvaruivahagauru
Arkisia fraaseja rapanuiksi:
RapanuiksiSuomeksi¡‘iorana!hei!¿Pē hē a koe?mitä kuuluu?riva-rivahyvin¡Māuru-uru!kiitos!¿I hē a koe?missä sinä olet?

 Lähteet 
 South Pacific phrasebook, Lonely Planet, 1999
 Kieviet, Paulus: A grammar of Rapa Nui, Language Science Press, 2017, 

Viitteet

 Aiheesta muualla 
Rapanui Sprache  

Luokka:Polynesialaiset kielet
Luokka:Pääsiäissaari
Luokka:Chilen kielet