Dnipro

Dnipro () on kaupunki Ukrainassa Kiovan eteläpuolella, Dneprjoen (ukr. Dnipro) varrella. Dnipro on Ukrainan neljänneksi suurin kaupunki lähes miljoonalla asukkaallaan. Se on myös Dnipropetrovskin alueen ja sen Dnipron piirin hallinnollinen keskus. 

Dniproa on yleisesti pidetty kauniina kaupunkina. Sen vehreät puistokadut mutkittelevat molemmin puolin Dneprin rantavalleja. Vihreät puistot ja kukkulat tuovat oman säväyksensä kaupungin luonnonläheiseen mutta urbaaniin tunnelmaan. Dnipro on Ukrainan korkean teknologian, koulutuksen, koneenrakennuksen, lentokoneteollisuuden, metallurgian ja kaupankäynnin keskus. Kaupungissa sijaitsee muun muassa avaruusraketteja ja -laitteita valmistavaa teollisuutta.

 Nimi 
Dnipron aiempia nimiä Venäjän keisarikunnan ajalta ovat Jekaterinoslav ja Novorossijsk, neuvostoaikana kaupunki sai nimekseen Dnipropetrovsk; nykyiseen muotoon Dnipro nimi muutettiin vuonna 2016.Dnipropetrovsk renamed as Dnipro Ukraine Today, 19.5.2016

 Historia 
Dnipron alueella on ollut ihmisasutusta jo esihistoriallisista ajoista lähtien, muun muassa skyyttejä.

Kaupungin keskustaa vuonna 1910.|pienoiskuva|vasen
Nykyisen Dniprona tunnetun kaupungin perusti ruhtinas Grigori Potjomkin keisarinna Katariina II:n käskystä vuonna 1776 Jekaterinoslavin (, ukr. Катеринослав) nimisenä Lošakivkan alueelle Samarajoen haarakohtaan. Vuoteen 1782 mennessä kaupungissa oli jo 2 194 asukasta, mutta koska kevättulvien sillä oli tapana muuttua suoksi, vuotta myöhemmin koko kaupunki jouduttiin siirtämään aivan muualle, tällä kertaa nykyiselle paikalleen. Jekaterinoslav perustettiin uudelleen vuonna 1783 Zaporižžjaan, Polovytsian kylään ja siitä oli tarkoitus tehdä todellinen suurkaupunki pitkine ja suorine katuineen, palatseineen sekä puutarhoineen.

Katariina kuoli vuonna 1796. Äitiään "perheriitojen" vuoksi vihannut kruununperijä Paavali I pysäytti kaupungin rakentamisen tyystin ja sen nimi muutettiin Katariinaa ylistävästä Jekaterinoslavista Novorossijskiksi. Tämä ei kuitenkaan kestänyt kovin pitkään, sillä Paavalin salamurhan jälkeen ja poikansa Aleksanteri I:n noustua valtaistuimelle vuonna 1801, kaupungin nimi palautettiin takaisin Jekaterinoslaviksi (1802).

Muutoin kaupungissa ei kummoista kehitystä tapahtunut ennen kuin vuonna 1866 Donetskin hiilikaivosten perustaja, kymriliikemies John Hughes ja ukrainalainen Aleksandr Pol aloittivat rautamalmin kaivaukset Kryvyi Rihin alueella. Donetskista saatavaa hiiltä tarvittiin, jotta Kryvyi Rihin malmista saatiin sulatettua valurautaa, ja hiilen kuljettamiseen tarvittiin rautatie. Rautatie aloitti toimintansa vuonna 1884. Viimeistään siinä vaiheessa, kun Dneprin ylittävä Merefan-H’ersonin rautatiesilta avattiin, alkoi Jekaterinoslavin asukasluvun ja teollisuuden huikea kehitys. 

Vuonna 1899 perustettiin Jeketerinoslavin kaivoskoulu, joka 1913 kohotettiin instituutiksi. Tästä kehittyi nykyinen Dnipron kansallinen polytekninen yliopisto. Jeketerinoslavin kaivosinstituutin opettajat olivat perustamassa myös Jekaterinoslavin yliopistoa, nykyistä Dnipron kansallista yliopistoa.

Venäjän vallankumousta 1917 seurannut sekava yhteiskunnallinen tilanne halvaannutti kaupungin teollisuuden ja liike-elämän täysin. Vuonna 1926 kaupungin nimi muutettiin Dnipropetrovskiksi Dneprjoen ja silloisen Ukrainan kommunistijohtajan Grigori Petrovskin mukaan.

Niin sanottu "Dnipropetrovskin klaani" on perinteisesti ollut vahvassa asemassa Ukrainassa. Siihen kuuluivat neuvostojohtajat Leonid Brežnev ja Nikita Hruštšov sekä Ukrainan presidentti Leonid Kutšma ja pääministerit Pavlo Lazarenko ja Julija Tymošenko. "Dnipropetrovskin klaani" on perinteisesti kilpaillut vallasta Itä-Ukrainan Donetskin ja lännen Lvivin kanssa.On Ukraine's Capitalist Path, Clique Mans Roadblocks, The New York Times

 Väestö ja kaupunkipiirit 
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeinen väkiluvun lasku on jatkunut väestöarvioiden mukaan myös 2010- ja 2020-luvulla.  Venäjän hyökkäyssota (2022–) ja sitä edeltänyt Itä-Ukrainan sota on tuonut evakkoja kaupunkiin; toisaalta ilmaiskujen seurauksena pakolaisia on lähtenyt turvaan kauemmas.
 Vuosi 1804 1825 1853 1861(noin) 1887(noin) 1897 1912(noin) 1923 1926 1931 Väkiluku           Vuosi 1939 1959 1970 1979 1989 1991(noin) 2001 2014 (arvio) 2022 (arvio) Väkiluku         

Vuonna 2001 kaupungin asukkaiden yleisimmät äidinkielet olivat väestönlaskennan mukaan: venäjä ( %), ukraina ( %),  ja muut kielet ( %).

 Kaupunkipiirit 
Dnipron kaupunki jakautuu kahdeksaan paikallishallinnolliseen alueeseen, kaupunkipiiriin. Piireistä viisi sijaitsee Dneprin oikean ja kolme vasemman rannan puolella. Oheinen kartta kertoo kaupunkipiirien sijainnin. Kukin kaupunkipiiri on merkitty numerolla, jotka vastaavat alla olevan taulukon numerointia.

 Numero  Kaupunkipiiri  Ukrainaksi(ukwiki)  Väkiluku (VL 1989)Väkiluku (VL 1.12.2001) Väkiluku(arvio 2008) OSM-kartta 1 Amur-Nyžnodniprovskin piiri Амур-Нижньодніпровський район       OSM 2  Ševtšenkon piiri  Шевченківський район(aik. Бабушкінський район,Babuškinskyi rajon;Babuškinin piiri)        OSM 3  Kirkkopiiri Соборний район(aik. Жовтневий район,Žovtnevyi rajon;Lokakuun piiri)        OSM 4  Teollisuuspiiri  Індустріальний район         OSM 5  Keskustan piiri  Центральний район(aik. Кіровський район,Kirovskyi rajon;Kirovin piiri)        OSM 6  Tšetšelivkan piiri Чечелівський район(aik. Красногвардійський район,Krasnohvardijskyi rajonPunakaartin piiri)        OSM 7  Novokodakin piiri  Новокодацький район(aik. Ленінський район,Leninskyi rajonLeninin piiri)        OSM 8  Samaran piiri  Самарський район        OSM

 Liikenne 

Dniprossa on kansainvälinen lentoasema, josta ennen Venäjän sotatoimia lensi päivittäin reittikoneita Euroopan suuriin kaupunkeihin. Myös junayhteydet Dnipron rautatieasemalta läntiseen Eurooppaan ja Venäjälle ovat hyvät. Kiovasta Donetskiin johtava valtatie M04 (osa eurooppatietä ) kulkee kaupungin kautta, samoin Harkovasta etelään Krimin niemimaan Sevastopoliin johtava M26 (osa :tä). Linja-autovuorot kulkevat muun muassa Venäjälle, Puolaan, Saksaan, Moldovaan ja Turkkiin.

Kaupungin sisäisessä liikenteessä on 20 johdinbussia, 16 raitiovaunua, 150 linja-autoreittiä, 16 junayhteyttä esikaupunkeihin sekä vuonna 1995 valmistunut kuusiasemainen metro.

 Urheilu 
Dniprossa toimii Ukrainan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla pelaava, mutta aiemmin huomattavaa kansainvälistäkin menestystä saavuttanut jalkapalloseura FK Dnipro.

Lähteet

 Aiheesta muualla 
 Dnipron www-sivusto

*