Bromarv

Bromarv (vanh. ,Bromarf Tietosanakirja, osa 1, palsta 1273. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1909 vanh. ruots. BromarfKansallisbiografia ) on entinen Suomen kunta Uudellamaalla ja on nykyään osa Raaseporin kaupunkia. Bromarv valittiin Uudenmaan vuoden kyläksi vuonna 2022.


 Kuntaliitokset 
Bromarvin kunnan pääosa sijaitsi Toisen Salpausselän länsipäässä olevalla niemellä, jossa nykyisinkin on Bromarvin kylä, mutta kuntaan kuului myös osa Hankoniemeä. Bromarvin kunta liitettiin 1977 pääosiltaan Tenholaan ja eteläkulmalta (Täktom, Bengtsår ja Santala, ) Hankoon. Tenholan liityttyä vuonna 1993 Tammisaareen, ja Tammisaaren liityttyä vuonna 2009 Raaseporiin pääosa entisestä Bromarvin kunnasta kuuluu nykyään Raaseporiin. Bromarvin naapurikunnat olivat Dragsfjärd (aiemmin Hiittinen), Hanko, Särkisalo, Tammisaaren maalaiskunta, Tenhola ja Västanfjärd. Bromarvin vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1950. Mitä-Missä-Milloin: Kansalaisen vuosikirja 1968, s. 135. Otava 1967, Helsinki.

 Kielet 
Tietosanakirjan mukaan vuonna 1906 kunnassa oli 4 096 asukasta, joista suomenkielisiä oli 3,7 prosenttia Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan Bromarv oli yksikielisesti ruotsinkielinen; 91,7 prosenttia kunnan asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia. Avain omaan maahan: Tietoja Suomen kaupungeista, kauppaloista ja maalaiskunnista, s. 18. Sanoma 1964, Helsinki.  Vuonna 1973 kunta muuttui kaksikieliseksi.Suomi valtaa alaa ruotsalaiskunnissa, (Näköislehti tilaajille) Helsingin Sanomat 30.12.1972 s. 3

Liikenne
Bromarvin kirkonkylä sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Salon ja Tammisaaren väliseltä kantatie 52:lta. Lähimmät rautatieasemat ovat Salon rautatieasema ns. rantaradalla ja Tammisaaren rautatieasema Karjaa–Hanko-radalla.Tarmio, Hannu ym. (toim.): Suomenmaa 1: Maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 87–93 (kuntaesittelyosio). Helsinki: WSOY, 1967.

Etäisyyksiä Bromarvista
 Hanko 65 km
 Helsinki 125 km
 Raasepori 35 km
 Salo 60 km
 Turku 110 km 

Historia
Bromarvista on tehty 11 pronssikautista hautalöytöä, mutta varsinaisia merkkejä muinaisesta asutuksesta ei ole. Rautakautisia löytöjä ei ole lainkaan, mikä ei ole ihmekään, sillä Bromarvin sijainti ei ollut tuolloin otollinen pysyvän asutuksen synnylle. Vakituinen asutus Bromarvin alueelle syntyi 1300-luvulta alkaen, ja uudisasukkaita tuli pääasiassa Ruotsista.

 Bromarvin kirkko 
pienoiskuva|250x250px|Bromarvin kirkko ja hautausmaata.
Bromarvin kappeliseurakunta erotettiin Tenholan eteläosista vuonna 1677. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1865. Bromarvin ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti heti kappeliseurakunnan syntyessä, ja se oli tyyliltään ns. pitkäkirkko. Toinen, tunnetun kirkonrakentajan Antti Piimäsen johdolla rakennettu puukirkko valmistui vuonna 1775 ja se peruskorjattiin vuonna 1953. Kellotapuli rakennettiin vuonna 1772. Vuonna 1979, kaksi vuotta Bromarvin kunnan lakkauttamisen jälkeen palaneen kirkon paikalle rakennettiin uusi puukirkko (C.-J. Slotte, 1981). Nykyisin Bromarvin seurakunta on osa Raaseporin seurakuntayhtymää (ruots. Raseborgs kyrkliga samfällighet), ja se kuuluu Porvoon hiippakuntaan.

 Riilahden kartano 
Riilahden kartanon menneisyys ulottuu 1400-luvulle saakka, jolloin se rakennettiin vanhan kauppareitin varrelle. Kartanon historia kytkeytyy vahvasti Suomen historiaan, Ruotsin vallan aikaan ja Venäjän vallan alaisuuteen, vaihtuviin kuninkaisiin ja keisareihin. Kartano tuli tunnetuksi kreivi Johan Fredrik Aminoffin aikana. Venäjän keisarit Aleksanteri III ja Nikolai II vierailivat kartanolla.Riilahden kartano 

 Riilahden meritaistelun muistomerkit 
Storön ja Prästön välisellä merenselällä käytiin 27. heinäkuuta 1714 merkittävä Riilahden meritaistelu suuren Pohjan sodan aikana, jossa keisari Pietari Suuren laivasto voitti Ruotsin laivaston. Keisari Aleksanteri II pystytytti Riilahden meritaistelun muistomerkin vuonna 1870. Nikolai II halusi pystyttää toisen muistomerkin ensimmäisen rinnalle meritaistelun 200-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 1914, mutta ensimmäisen maailmansodan alkaminen keskeytti rakennustyöt. Toinen muistomerkki viimeisteltiin ja otettiin käyttöön vuonna 1928. Toinen muistomerkki on omistettu meritaistelussa kuolleille ruotsalaisille ja suomalaisille sotilaille. Muistomerkki sijaitsee Riilahden kartanon alueella.
pienoiskuva|Riilahden kartano. 

 Kansjerfin tila 
Kansjerfin kulttuuritilan omistajat tunnetaan vuodesta 1549 lähtien ja tarkempi historia ulottuu 1600-luvulle asti. Nykyinen päärakennus on peräisin 1800-luvun alkupuolelta ja sitä on kunnostettu myöhemmin.Kansjärven kartano.  Kansjerf on ollut Gräsbeckin suvun omistuksessa vuodesta 1811. Nykyään Kansjerf palvelee taiteilijaresidenssinä, matkailukohteena ja kulttuurikeskuksena. 

 Räjähdysainetehdas 
Silloisen Hangon kaupungin rajan tuntumaan Hankoniemelle perustettiin vuonna 1893 Suomen Forsiitti-Dynamiitti Oy:n räjähdysainetehdas. Turvallisuussyistä tehdas pyrittiin sijoittamaan riittävän kauas asutuksesta. Vuonna 1963 tehtaan tuotanto oli noin 2 700 tonnia dynamiittia, noin 1 250 tonnia varmuusräjähteitä sekä runsaat 220 tonnia trotyyliä.

 Toinen maailmansota 
Hankoniemellä oleva osa Bromarvia kuului vuosina 1940–1941 Neuvostoliiton hallussa olleeseen Hangon vuokra-alueeseen. Jatkosodan alkuvaiheessa kesällä 1941 Bromarvissa käytiin kovia taisteluja (Hangon rintama)

Kylät ja kulmakunnat

Bromarvissa on 28 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):

 Basaböle
 Bengtsår
 Bredvik
 Bromarv
 Brutuböle
 Grundsund
 Håkansarv

 Kalvdal
 Kansjerf
 Kivitok
 Knopkägra
 Kårböle
 Kägra
 Könick

 Niitlahti (Nitlax)
 Norrstrand
 Orflax
 Padva
 Pargas
 Revbacka
 Rekuby

 Riilahti (Rilax)
 Santala (Sandö)
 Söderstrand
 Täktom
 Wettlax
 Öjby
 Östanberg

Kulmakuntia ovat lisäksi Bojnäs ja Skata. Orflax kirjoitetaan nykyään muodossa Orvlax, Wettlax muodossa Vättlax ja Öjby muodossa Öby.

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Bromarvissa ei ollut lainkaan taajamia. Nykyisin Bromarvin kirkonkylä määritellään kuitenkin taajamaksi.

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Bromarvin väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.

Hangon maalaiskuntaan (maaseurakuntaan), joka ei muodostanut itsenäistä kuntaa, siirrettiin vuonna 1910 Bromarvista 1 665 asukasta ja Hangon kaupunkiseurakunnasta 926 asukasta. Vuonna 1910 Hangon maalaiskunnassa oli 2 684 asukasta ja vuonna 1920 asukkaita oli 2 488. Vuonna 1922 Hangon maalaiskunnasta siirrettiin Hankoon 2 066 asukasta.6

 Turismi ja vapaa-ajan asuminen 
Bromarv tunnetaan saaristokylänä, joka kerää veneilijöitä kesäisin. Kesäisin saaristokylässä harrastetaan vesiurheilua, frisgeegolfia, polkupyöräilyä, ja hevosratsastusta sekä järjestetään kulttuuritapahtumia. 

Kirjailija Jörn Donnerilla oli vapaa-ajan talo Bromarvissa. Laulaja Fredi vietti aikaa Bromarvin kesämökillä.

Donnerin elokuva Naisenkuvia kuvattiin Bromarvissa.

 Kulttuuri 
 Murre 
Bromarvin alue on historiallisesti pääosin ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Bromarvin ruotsinkielinen murre luetaan uudenmaanruotsin ryhmän länsi-uusimaalaisiin murteisiin.

 Ruokakulttuuri 
Bromarvissa tuotetaan kasviksia, yrttejä, viljaa, luomulihaa, leivonnaisia ja leipiä, ja alueella toimii yhä useita ammattikalastajia.

Bromarv kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Rannikkokunnassa kala on kuulunut päivittäiseen ruokavalioon. Tyypillisiä suolakaloja ovat olleet silakka ja lahna ja tyypillisin mauste ruohosipuli. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet.

 Tunnettuja bromarvilaisia 
 Adolf Aminoff, kreivi, jalkaväenkenraali
 Berndt Henrik Aminoff, majuri, valtiopäivämies
 Johan Fredrik Aminoff, kreivi, kenraalimajuri
 Johan Fredrik Adolf Aminoff, kreivi, varatuomari
 Adolf Bredenberg, professori, kansanedustaja
 Gustaf Samuel Bredenberg, merikapteeni, valtiopäivämies Geni: Gustaf Samuel Bredenberg Viitattu 20.11.2025.
 May Flodin, poliitikko
 Dagny Gräsbeck, kirjailija
 Oscar Gräsbeck, muusikko
 Jukka Poika, muusikko
 Cay Karlsson, muusikko ja toimittaja
 Nicke Lignell, näyttelijä
 Adolf Constantin Mechelin, lääkäriYlioppilasmatrikkeli 1853–1899:  Mechelin Adolf Constantin Viitattu 7.5.2021.
 Cely Mechelin, naisasialiikkeen aktiivi

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Bromarvin kotisivut. 
 Bromarvin satama.


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit