Immenkalvo

Immenkalvo on emättimen ulkoaukon osittain sulkeva ohut limakalvopoimu. Se sijaitsee noin sentin syvyydessä emättimen suuaukon sisäpuolella, ja muodostuu ohuesta ja joustavasta sidekudoksesta. Se on osa häpyä, ja se on rakenteeltaan samanlainen kuin emätin.

 Immenkalvon rakenne ja muutokset 
Immenkalvo muuttuu hormonituotannon ja kasvun myötä elämän aikana. Vastasyntyneen vauvan immenkalvo on melko paksu ja voi repeytyä luonnollisesti muutaman ensimmäisen syntymäpäivän aikana. Neljän vuoden iässä immenkalvo muuttuu ohuemmaksi ja sileämmäksi. Murrosiän aikana estrogeeni muuttaa kalvon ulkonäköä ja rakennetta yksilöllisesti. Estrogeenin vaikutuksesta immenkalvo kutistuu, kunnes se katoaa yleensä noin 25 ikävuoteen mennessä.

Useimmiten immenkalvo on etenkin kuukautisten alkamisen jälkeen niin ohut ja joustava, että esimerkiksi tamponin käyttö ja yhdyntä onnistuvat ongelmitta. Immenkalvon aukko voi tuntua ahtaalta, jos ei ole koskaan harrastanut yhdyntöjä, käyttänyt tamponia tai työntänyt sormia emättimeen, mutta sitä voi venyttää varovasti. Immenkalvon kireys tai lantionpohjalihaksien jännittäminen saattaa myös joskus aiheuttaa kalvoon repeytymän, mutta se paranee itsestään.

Joillakin immenkalvo voi olla niin paksu ja tiukka, että esimerkiksi kuukautisvuoto ei pääse poistumaan. Liian ahdasta immenkalvoa voidaan väljentää kirurgisesti.

Immenkalvo muuttaa muotoaan myös raskauden ja alatiesynnytyksen aikana. Raskauden aikana immenkalvo paksuuntuu, kun se täyttyy glykogeenilla. Alatiesynnytyksen aikana kalvon kudos voi joskus repeytyä joko venyttämällä tai lääkärin leikatessa sitä. Synnytyksen jälkeen emättimen immenkalvoon voi tulla muutoksia niin, että häpy näyttää sen myötä erilaiselta.

 Immenkalvo kulttuureissa 
Suomenkielinen termi immenkalvo tulee sanoista kalvo sekä impi, jolla tarkoitetaan neitsyttä. Yleisen virhekäsityksen mukaan rikkinäinen tai repeytynyt immenkalvo tarkoittaa, että henkilö on menettänyt neitsyytensä. Myytin juuret voivat olla itse sanan merkityksessä.

Immenkalvolla on tärkeä kulttuurinen merkitys mm. muslimiyhteisöissä, joissa "koskematonta immenkalvoa" eli morsiamen "neitsyyttä" pidetään suuressa arvossa ja kunniassa avioliittoa solmiessa, ja hänestä voi saada heti eron, jos hän ei ole vuotanut hääyönä verta. Morsiamen isä, veli tai muu sukulainen saattaa jopa tappaa naisen palauttaakseen perheen kunnian. Näitä kunniamurhia tehdään YK:n arvioiden mukaan maailmassa noin 5000 vuodessa. 

Mikäli verta ei vuoda hääyönä, saattaa morsian joutua gynekologin tarkastukseen, jonka tarkoituksena on yrittää tutkia, onko nainen ollut yhdynnässä aiemmin. Tätä on kuitenkin nykytiedon mukaan mahdotonta saada selville anatomiaa tutkimalla.  Lokakuussa 2018 YK:n ihmisoikeusjärjestö, UN Women ja Maailman terveysjärjestö (WHO) totesivat, että neitsyystestien tekemisen on loputtava, koska "se on tuskallinen, nöyryyttävä ja traumaattinen käytäntö, joka on naisiin kohdistuvaa väkivaltaa".

Suomessa tehdään kymmeniä immenkalvon muunteluleikkauksia naisille aiheutuneesta väkivallan uhasta johtuen. Maahanmuuttajanaisia tukevan Monika-naisten kanta leikkauksiin on ehdottoman kielteinen. 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Gendercide  

Luokka:Gynekologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit