Messenia

Messenia () eli Messenian alueyksikkö (Περιφερειακή Ενότητα Μεσσηνίας, Perifereiakí Enótita Messinías) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Peloponnesoksen alueella ja sen hallinnollinen keskus on Kalamáta. Alueyksikön pinta-ala on  neliökilometriä ja väkiluku  (2021).

Messenia sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan lounaisosassa. Se vastaa paljolti historiallista Messenian maakuntaa ja antiikin Messeniaa.

 Maantiede 

Messenian pohjoispuolella sijaitsee Eliin alueyksikkö, koillispuolella Arkadian alueyksikkö ja itäpuolella Lakonian alueyksikkö. Lännessä Messenia rajautuu Joonianmereen ja etelässä siihen kuuluvaan Messenianlahteen. Messenian keskiosa eli Messenian tasanko on Pámisos-joen laaksoa, joka on ollut historiallisesti yksi ravinteikkaimmista Kreikassa. Siellä kasvatetaan appelsiineja, sitruunoita, manteleita, viikunoita, viinirypäleitä ja oliiveja. Pohjoisessa tasankoa rajaa Tetrázio-vuori ja lännessä Óri Kyparissías -vuoret. Idässä Taÿ́getos-vuori erottaa Messenian Lakoniasta.

Messenian niemimaan eteläisimmän kärjen muodostaa Akrítaksen niemi. Sen edustalla sijaitsevat Oinoússeen saaret, joista suurimmat ovat Schíza, Sapiéntza ja Venétiko. Messenian länsirannikolla sijaitsee Sfaktirían saari.

 Kunnat 

Alueyksikkö jakaantuu kuuteen kuntaan seuraavasti:

 Kartta Kunta Kuntakeskus Väkiluku (2021) 167px 1 Kalamáta Kalamáta  2 Dytikí Máni Kardamýli  3 Messíni Messíni  4 Oichalía Meligalás  5 Pýlos-Néstoras Pýlos  6 Trifylía Kyparissía  Yhteensä: 

 Historia 
 Antiikki 

Messenia on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Mykeneläisellä kaudella eli myöhäisellä pronssikaudella Messenian länsiosa kuului Pyloksen kuninkaille, kun taas itäosa kuului Spartalle. Huomattavin Messenian tuon ajan löydöksistä on vuonna 1939 löydetty niin kutsuttu Nestorin palatsi, joka on nimetty tutkimuksessa kreikkalaisen mytologian Nestorin mukaan. Pronssi- ja rautakauden taitteen doorilaisvalloituksessa Messeniasta tuli doorilaista aluetta, mutta sen doorilaiset sulautuivat osittain aikaisempaan väestöön. Tämä ei miellyttänyt Spartan doorilaisia.

pienoiskuva|Messenian maisemia sekä antiikin Messenen arkeologinen alue.
700–600-luvuilla eaa. Messenia kävi messenialaissotia Spartaa vastaan. Niiden jälkeen maakunta oli Spartan vallassa ja osa Lakoniaa. Monet messenialaiset pakenivat muualle, kun taas Messeniaan jääneet joutuivat spartalaisten orjiksi, helooteiksi. Messenialaiset saivat itsenäisyytensä takaisin Spartan hävittyä vuoden 371 eaa. Leuktran taistelun. Vapaan Messenian keskukseksi perustettiin vuonna 369 eaa. Messenen kaupunki.

 Myöhempi historia 

Keskiajalla Messenian asuttivat slaavit. Alue oli Bysantin, frankkien, venetsialaisten ja osmanien sotatoimien kohteina. Keskiajasta muistuttavat muun muassa Pýloksen Palaiókastron ja Niókastron linnat sekä Methónin linna.

Nyky-Kreikan aiemmassa prefektuurijaossa Messenia muodosti Messenian prefektuurin (Νομός Μεσσηνίας, Nomós Messinías). Nykyinen Messenian alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä, ja se korvasi tuolloin lakkautetun prefektuurin.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*