Uranuksen kuut

Uranuksen kuut ovat planeetta Uranusta kiertäviä kuita, joita on löydetty 28 kappaletta (23. toukokuuta 2023). 29. kuu on löydetty, mutta tulokset odottavat vertaisarviointia.

Kaikki Uranuksen kuut ovat saaneet nimensä William Shakespearen ja Alexander Popen teoksissa esiintyvien henkilöhahmojen mukaan.

Löytyminen
Kaksi suurinta kuuta, Titanian ja Oberonin, löysi William Herschel 13. maaliskuuta 1787 päivälleen seitsemän vuotta sen jälkeen, kun hän oli tehnyt ensihavaintonsa Uranuksesta. William Lassell löysi Arielin ja Umbrielin vuonna 1851. William Herschelin poika John nimesi vuotta myöhemmin silloin tunnetut neljä kuuta. Seuraavan kuun, Mirandan, löysi Gerard Kuiper vuonna 1948. 

Voyager 2 -avaruusluotaimen ohitus tammikuussa 1986 lisäsi tunnettujen kuiden määrää kymmenellä, ja myöhemmin löydettiin vielä yksi kuu lisää luotaimen vanhoja kuvia tutkimalla.

Maasta käsin planeettaa kiertäviä kappaleita on löydetty sittemmin vielä lisää: kaksi vuonna 1997, kolme vuonna 1999, kolme vuonna 2001 ja kolme vuonna 2003. Uusimmat löytyneet kuut ovat pienikokoisia ja todennäköisesti planeetan kiertoradalleen kaappaamia asteroideja. On hyvin luultavaa, että Uranuksella on vastaavanlaisia satelliitteja yhä löytämättä.

Ominaisuudet
pienoiskuva|Mallinnus suurimpien kuiden rakenteesta.
Kuut eroavat toisistaan suuresti. Neljä suurinta kuuta ovat yli tuhannen kilometrin läpimittaisia, kun taas pienimmät kuut ovat noin kymmenen kilometriä halkaisijaltaan. Sisimmät kuut, Cordelia ja Ofelia, kiertävät uloimman Epsilon-renkaan molemmin puolin niin sanottuina paimenkuina. Uloin tunnettu kuu, Ferdinand, puolestaan kiertää retrogradista rataa noin 400 kertaa kauempana etäisyydellä, joka vastaa yli kolmannesta Merkuriuksen ja Auringon välisestä etäisyydestä. Neljää ulointa kuuta lukuun ottamatta kuiden kiertoradat ovat varsin lähellä ympyrää ja sijaitsevat planeetan päiväntasaajan tasolla. 

 Taulukko 
Uranuksen kuut. Vertailun vuoksi Uranuksen säde on 25 560 km. Uranuksen renkaat ovat 38 000–51 140 km:n päässä planeetan keskipisteestä ja sisin kuu kiertää uloimpien renkaiden välissä.
 Nimi  Numero  Kuva  Keskihalkaisija (km)  Massa (kg)  Kiertoradan keskisäde (km)  Kiertoaika (d)  Löytöaika Cordelia  VI   40 (50 × 36)  ~ 4,5 × 1016  49 770  0,335034 d  1986 Ofelia  VII   43 (54 × 38)  ~ 5,4 × 1016  53 790  0,376400 d  1986 Bianca  VIII   51 (64 × 46)  ~ 9,3 × 1016  59 170  0,434579 d  1986 Cressida  IX   80 (92 × 74)  ~ 3,43 × 1017  61 780  0,463570 d  1986 Desdemona  X   64 (90 × 54)  ~ 1,78 × 1017  62 680  0,473650 d  1986 Juliet  XI   94 (150 × 74)  ~ 5,57 × 1017  64 350  0,493065 d  1986 Portia  XII   135 (156 × 126)  ~ 1,68 × 1018  66 090  0,513196 d  1986 Rosalind  XIII   72  ~ 2,54 × 1017  69 940  0,558460 d  1986 Cupid  XXVII   ~ 17,8  3,8 × 1015  74 800  0,618 d  2003 Belinda  XIV  50px  81  ~ 3,57 × 1017  75 260  0,623527 d  1986 Perdita  XXV   ~ 26,6  1,3 × 1016  76 420  0,638 d  1986 Puck  XV  50px  162  ~ 2,89 × 1018  86 010  0,761833 d  1986 Mab  XXVI   ~ 24,8  1,0 × 1016  97 734  0,923 d  2003 Miranda  V  50px  471,6 (481 × 468 × 466)  6,59 × 1019  129 390  1,413479 d  1948 Ariel  I  50px  1157,8 (1162 × 1156 × 1155)  1,35 × 1021  191 020  2,520379 d  1851 Umbriel  II  50px  1169,4  1,17 × 1021  266 300  4,144177 d  1851 Titania  III  50px  1577,8  3,53 × 1021  435 910  8,705872 d  1787 Oberon  IV  50px  1522,8  3,01 × 1021  583 520  13,463239 d  1787 Francisco  XXII   ~ 12  ~ 1,3 × 1015  4 276 000  −266,6 d  2001 Caliban  XVI   ~ 98  ~ 7,3 × 1017  7 231 000  −579,7 d  1997 Stefano  XX   ~ 20  ~ 6 × 1015  8 004 000  −677,4 d  1999 Trinculo  XXI   ~ 10  ~ 7 × 1014  8 504 000  −759,0 d  2001 Sycorax  XVII   ~ 190  ~ 5,4 × 1018  12 179 000  −1 288,3 d  1997 Margaret  XXIII   ~ 11  ~ 1,3 × 1015  14 345 000  1 694,8 d  2003 Prospero  XVIII   ~ 30  ~ 2,1 × 1016  16 256 000  −1 977,3 d  1999 Setebos  XIX   ~ 30  ~ 2,1 × 1016  17 418 000  −2 234,8 d  1999 Ferdinand  XXIV   ~ 12  ~ 1,3 × 1015  20 901 000  −2 823,4 d  2001 S/2023 U1        2023 S/2025 U1        2025 Negatiivinen kiertoaika tarkoittaa retrogradista rataa (vastakkaiseen suuntaan kuin Aurinkokunnan kappaleet yleensä).

 Katso myös 
 S/2023 U 1
 S/2025 U 1

 Lähteet 

 Aiheesta muualla