Kestävyysjuoksu

Kestävyysjuoksu on pitkien matkojen juoksemista. Yleisurheilun kestävyysjuoksumatkat ovat yli 3 000 metrin juoksulajit. Kestävyysjuoksu mittaa erityisesti aerobista kuntoa.

 Kestävyysjuoksumatkat 
Yleisurheilun arvokisoissa juostavia kestävyysjuoksumatkoja ovat 5 000 ja 10 000 metriä, jotka juostaan urheilukentän juoksuradalla. Maraton on 42 195 metrin mittainen, kadulla juostava kilpailu. Lisäksi arvokisaohjelmassa on 3000 metrin estejuoksu. 

Lisäksi erinäisissä muissa kilpailuissa juostaan muun muassa 3 000 metrin juoksuja ilman esteitä. Harvinaisempia juoksuradalla käytäviä lajeja ovat 20, 25 ja 30 kilometrin kilpailut ja tunnin juoksu. Radalla tai muussa ympäristössä juostavia, maratonia pitempiä matkoja kutsutaan yleisesti nimellä ultrajuoksu. Maastossa juostuja pitkänmatkan kilpailuja kutsutaan maastojuoksuksi. 

Varhaisimmissa olympiakilpailuissa juostiin lisäksi myös joukkuejuoksuja, joissa maiden paremmuus määräytyi juoksijoiden yhteenlaskettujen sijalukujen perusteella. Myös maastojuoksu kuului varhaisimpien olympiakilpailujen ohjelmaan.

 Vaatimukset 
Kestävyysjuoksu kysyy paitsi kestävyyttä, myös aerobista suorituskykyä. Sydämen on pumpattava verta elimistössä mahdollisimman tehokkaasti, jotta väsyneet lihakset saavat happea. Kestävyysjuoksijat ovat usein hoikkia ja kevytrakenteisia, sillä lajissa ei tarvita voimaa kuten pikajuoksussa. Kestävyysjuoksukilpailussa taktisella ajattelulla on merkitystä: kilpailijoiden täytyy osata jakaa vauhtinsa oikein, jotta voimat riittävät loppuun asti, ja heidän täytyy tietää, milloin jättäytyä taaemmas ja milloin kiristää vauhtia.

 Katso myös 
 Lentävä suomalainen
 Luettelo suomalaisista kestävyysjuoksun arvokisamitalisteista

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Maksimaalinen hapenottokyky kestävyyskunnon mittarina, Terveyskirjasto.fi

*