Kalevalaseura

Kalevalaseura-säätiö sr on vuonna 1911 perustettu Kalevalaan ja suomalaiseen kansalliseen kulttuuriperinteeseen liittyvää tieteellistä ja taiteellista toimintaa harjoittava säätiö. Kalevalaseura-säätiön tehtävänä on Kalevalaan ja suomalaiseen kulttuuriperintöön liittyvän tiedon välittäminen, tutkiminen ja julkaiseminen, tieteen ja taiteen yhdistäminen sekä Kalevala-aiheisen taiteen edistäminen. Kalevalaseura järjestää tapahtumia, myöntää tunnustuspalkintoja, antaa lausuntoja ja tekee yhteistyötä kulttuurialan toimijoiden kanssa niin kotimaassa kuin ulkomailla. Kalevalaseura kutsuu jäsenikseen Kalevalan, kulttuuriperinnön ja suomalaisen kulttuurin asiantuntijoita. Kalevalaseura on tiettävästi ainoa oman maansa kansalliseepokselle omistautunut säätiö maailmassa. Vuoden 2024 lopussa seuralla oli 493 jäsentä, kun vuonna 2023 heitä oli 525.

 Historia 
Kalevalaseuran perustamisvuotena pidetään vuotta 1911, vaikka säätiön säännöt hyväksyttiin patentti- ja rekisterivirastossa vasta vuonna 1919. Vuonna 1911 taiteilijat Akseli Gallen-Kallela ja Alpo Sailo, kansanrunoudentutkija Väinö Salminen ja professorit E. N. Setälä ja Matti Äyräpää totesivat, että "olisi aika liittää sekä tieteen että taiteen alalla työskenteleviä yhteisesti suomalaista kansanrunoutta ja siitä saatavia aiheita harrastamaan." Perustajajäsenten kesällä 1911 käymissä keskusteluissa seuran toiminnan päämääräksi muotoutui suurpiirteisesti taiteiden ja tieteiden yhteistyön kehittäminen kansalliselta pohjalta. Perustamista seuraavina vuosina säätiöön saatiin lisää jäseniä, jotka usein kokoontuivat keskustelemaan säätiön päämääristä. Kalevalaseuran tehtävänä olisi edistää suomalaisen kansanrunouden keräämistä, julkaisemista, tutkimista ja taiteellisiin tarkoituksiin käyttämistä sekä rakennuttaa Kalevalatalo. Kalevalatalo ei koskaan toteutunut, mutta ajatus siitä jäi elämään lähinnä Alpo Sailon unelmana.

 Kalevalaseuran tunnus 
Kalevalaseuran tunnus on alun perin Akseli Gallen-Kallelan suunnittelema. Hän suunnitteli vuonna 1919 Kalevalaseuralle kahdeksan tunnussolkea jäsenmerkeiksi. Näistä yksi malli vakiintui säätiön tunnukseksi. Tunnuksessa on viisi pääelementtiä: koivunlehtiseppele, runonlaulajan kädet, viisikulmainen keskusmuoto, liekki ja kolmio. Gallen-Kallelan mukaan seppele on muodostettu taivutetusta koivunvitsasta, josta versoaa tyyliteltyjä lehtiä. Viisikulmio viittaa säätiön viiteen perustajaan sekä muinaisen pentagrammikuvion taikavoimaan. Liekki symboloi koristeellisuuden lisäksi palavaa intoa ja henkistä työtä. Kolmio on Gallen-Kallelan mukaan järjestetyn toiminnan tunnuskuva. Nykyinen tunnus ja graafinen ilme on vuodelta 2013. Tunnuksen mallina on edelleen Gallen-Kallelan alkuperäissuunnitelma. Uuden graafisen ilmeen on suunnitellut graafikko Ossi Gustafsson.

 Vuosikirja 
Kalevalaseuran vuosikirjan ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1921. Sen kustansi Otava, vuosina 1922–1978 vuosikirjan kustansi WSOY, ja vuodesta 1979 alkaen kustantajana on ollut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. 

Kalevalan ja kansanrunouden tutkimus ovat olleet keskeisiä teemoja, mutta myös kansatiede, kielitiede, kirjallisuudentutkimus, muinaistutkimus ja uskontotiede ovat saaneet sijansa vuosikirjassa. 1970-luvun alusta lähtien vuosittaisia teemoja ovat olleet muun muassa Lappi, nimiperinne, juhlaperinne, Karjala, talonpoikaisrunoilijat, pelit ja leikit, ulkosuomalaiset, kansanparannus, metsä, suomalaisuus, pyhän käsite perinteessä sekä Elias Lönnrot ja Kalevala.

 Palkinnot 
Seura jakaa nimeään kantavaa, 10 000 euron arvoista Kalevalaseuran palkintoa joka kolmas vuosi henkilölle, joka tieteellisellä tai taiteellisella toiminnallaan on tehnyt merkittävällä tavalla tunnetuksi kansanrunoutta, Kalevalaa tai suomalaista kulttuuria.

Vuodesta 1965 alkaen Kalevalaseura on myöntänyt Kekrinpäivän tunnustuspalkintoja lokakuun lopulla järjestettävässä kekrinpäivän juhlassa. Kekrinpäivän tunnustuspalkinnot jaetaan suomalaisen kulttuurin ja kulttuuriperinnön parissa ansioituneille henkilöille. Palkintokategorioita on kolme: varttuneet tutkijat ja taiteilijat, nuoret tutkijat ja taiteilijat sekä perinteentaitajat ja -tallentajat.

Joka kolmas vuosi seura myöntää Akseli Gallen-Kallelan elämäntyötä kunnioittavan Akseli Gallen-Kallelan tunnustuspalkinnon taiteilijalle, joka on laajentanut, uudistanut tai kyseenalaistanut visuaalisten taiteitten ilmaisukieltä. Palkinnon arvo on 10 000 euroa.
 Antti Tanttu, taidegraafikko, 2006
 Taru Mäntynen, kuvanveistäjä, 2009
 Veikko Hirvimäki, kuvanveistäjä, 2012
 Pilvi Takala, kuvataiteilija, 2015
 Hanneriina Moisseinen, kuvataiteilija, 2018
 Veli Granö, taiteilija, 2021
 Stiina Saaristo, taiteilija, 2024

Eepospalkinto on Kalevalaseuran vuodesta 2009 myöntämä tunnustuspalkinto. Sen suuruus on 5 000 euroa.
 Bùi Viêt Hoa, Kalevalan vietnamintaja, 2009
 Jan Čermák, professori, 2015
 Jakub Lapatka, kääntäjä, 2016
 Walter Arnold, Riitta Cankoçak ja Mikael Holmberg, kääntäjiä, 2018
 Kaarina Brooks, kirjailija, 2023

 Puheenjohtajat 
 E. N. Setälä 1919–1935
 Otto Manninen 1935–1937
 Onni Okkonen 1937–1942
 A. O. Väisänen 1942–1962
 Matti Kuusi 1963–1975
 Aimo Turunen 1975–1981
 Pekka Laaksonen 1981–2007
 Seppo Knuuttila 2007–2016
 Pekka Hakamies 2016–2023
 Lotte Tarkka 2023–

 Kunniajäsenet 
 Kalevi Aho, säveltäjä
 Seppo Knuuttila, professori emeritus
 Pekka Laaksonen, professori
 Heikki Laitinen, professori emeritus
 Senni Timonen, tutkija

 Julkaisuja 








 Taivaanvalot



 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Kalevalaseuran verkkosivut

Luokka:Suomalaiset säätiöt
Luokka:Kalevala
Luokka:Kulttuurisäätiöt