Armenian kieli

pienoiskuva|Puhuttua armeniaa
Armenia (omakielinen nimi: Հայերեն, hajeren) on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Armeniassa ja sen lähistöllä muun muassa Venäjän eteläosassa Krasnodarin aluepiirissä ja Rostovin alueella.

Kieltä kirjoitetaan armenialaisilla aakkosilla. Kirjoitusjärjestelmän kehittäjäksi mainitaan 400-luvulla elänyt pyhä Mesrop Maštots. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan armeniaksi ensimmäisen kerran vuonna 1666.

 Murteet ja historia 
Kielellä on myös kaksi keskenään ymmärrettävää standardimurretta; länsiarmeniaa puhuvat yleensä ulkomailla asuvat armenialaiset ja itäarmeniaa puhutaan Armeniassa. Kirkollisissa yhteyksissä käytetään kaikkialla ymmärrettävää klassista armeniaa. Itä- ja länsiarmenia jakautuvat vielä erikseen useampiin alamurteisiin:
 Itäarmenia
 Agulis-Meghri
 Ararat
 Gharabagh-Šamahi
 Hoi-Maragha
 Länsiarmenia
 Antiokia
 Artial
 Vähä-Aasia
 Bolu
 Hamšenic
 Kilikien
 Muš-Tigranakert
 Stanoz
 Vanic
 Jozgat
On epäselvää, koska armenian puhujat ovat tarkalleen saapuneet Anatolian itäosiin. Ajankohdaksi on ehdotettu kolmannen vuosituhannen puoltaväliä eaa. Darius Suuren valtakaudelta peräisin olevista persialaisella nuolenpääkirjoituksella tehdyissä kirjoitukisissa paikallisia kutsuttiin nimellä "armina" ja "amrmanija", mistä sana Armenia on peräisin. Klassista armeniaa käytettiin yleiskielenä aina 1800-luvulle saakka.

 Puhujamäärä ja status 
Puhujia armenialla on noin 6,7 miljoonaa. Näistä noin 3,4 miljoonaa asuu Armeniassa, ja merkittäviä armeniankielisiä yhteisöjä löytyy Georgiasta, Venäjältä ja Iranista.

Vuonna 2024 lakkautetun Artsakhin tasavallan perustuslain mukaan armenia oli maan ainoa virallinen kieli.

Armenialla on virallisen kielen asema Armeniassa, jossa se on perustuslain mukaan ainoa virallinen kieli. Armenialla on tunnustetun vähemmistökielen asema Kyproksella, Unkarissa, Irakissa, Puolassa ja Romaniassa. Lisäksi se on yksi Euraasian talousunionin tunnustetuista kielistä.

Fonologia

 Konsonantit 
  Bilabiaalit  Labiodentaalit  Dentaalit/Alveolaarit  Postalveolaarit  Palataalit  Velaarit  Uvulaarit  Glottaalit Nasaalit m   n    ŋ   Klusiilit soinnittomat p   t    k   soinnilliset b   d    g   aspiroidut pʰ   tʰ    kʰ   Affrikaatat soinnittomat   t͡s  t͡ʃ     soinnilliset   d͡z  d͡ʒ     aspiroidut   t͡sʰ  t͡ʃʰ     Frikatiivit soinnittomat  f  s  ʃ   x ~ χ  h soinnilliset  v  z  ʒ   ɣ ~ ʁ  Approksimantit  ʋ   j   Lateraalit   l      Tremulantit   r      Napausäänteet   ɾ     
Lähde:

 Vokaalit 
  etu  keski  taka suppea i   u välinen ɛ  ə  ɔ väljä   ɑ

Lähde:

Paino on aina sanan viimeisellä tavulla paitsi silloin, kun viimeisessä tavussa on vokaali [ə], jolloin paino on toiseksi viimeisellä tavulla.

Kielioppi
Armenia muistuttaa kieliopiltaan muita indoeurooppalaisia kieliä, mutta jotkin ominaisuudet ovat samankaltaisia kuin ympäröivissä kaukasuslaisissa kielissä. 

Substantiivit
Armenian substantiiveilla ei ole kieliopillista sukua. Substantiivit taipuvat luvun (yksikkö ja monikko) ja sijan (nominatiivi, akkusatiivi, genetiivi, datiivi, ablatiivi, instrumentaali, lokatiivi) mukaan. Seuraavassa esimerkiksi sanan գիրք girkʿ 'kirja' taivutus:
  yksikkö  monikko nom. գիրքgirkʿ  գրքերgrkʿer akk. dat. գրքիgrkʿi  գրքերիgrkʿeri gen. abl. գրքիցgrkʿicʿ  գրքերիցgrkʿericʿ instr. գրքովgrkʿov  գրքերովgrkʿerov lok. գրքումgrkʿum  գրքերումgrkʿerum

Artikkelit
Armeniassa on epämääräinen ja määräinen artikkeli. Epämääräinen artikkeli on aina մը mə, ennen vokaalia մըն mən. Määräinen artikkeli liitetään sanan loppuun ja on -ը -ə, ennen vokaaleja tai niiden jälkeen -ն -n.

Pronominit
Armenian persoonapronominit ovat seuraavat:
  yksikkö  monikko 1. persoona  2. persoona  3. persoona  1. persoona  2. persoona  3. persoona nom. եսes  դուdu  նաna  մենքmenkʿ  դուքdukʿ  նրանքnrankʿ akk. ինձinj  քեզkʿez  նրանnran  մեզmez  ձեզjez  նրանցnrancʿ dat. gen. իմim  քոkʿo  նրաnra  մերmer  ձերjer  նրանցnrancʿ abl. ինձնից, ինձանից injnicʿ, injanicʿ  քեզնից, քեզանիցkʿeznicʿ, kʿezanicʿ  նրանիցnranicʿ  մեզնից, մեզանիցmeznicʿ, mezanicʿ  ձեզնից, ձեզանիցjeznicʿ, jezanicʿ  նրանցիցnrancʿicʿ instr. ինձնով, ինձանովinjnov, injanov  քեզնով, քեզանովkʿeznov, kʿezanov  նրանովnranov  մեզնով, մեզանովmeznov, mezanov  ձեզնով, ձեզանովjeznov, jezanov  նրանցովnrancʿov lok. ինձնում, ինձանումinjnum, injanum  քեզնում, քեզանումkʿeznum, kʿezanum  նրանումnranum  մեզնում, մեզանումmeznum, mezanum  ձեզնում, ձեզանումjeznum, jezanum  նրանցումnrancʿum

Verbit
Verbeillä on viisi tapaluokkaa (indikatiivi, optatiivi, konditionaali, imperatiivi ja nesessitatiivi) ja viisi aikamuotoa (preesens, imperfekti, futuuri, preteriti ja aoristi). Verbijärjestelmä on hyvin monimutkainen.

 Sanasto 
Keskeinen sanasto on sama itä- ja länsiarmenian välillä. Itäarmenia on kuitenkin saanut vaikutteita venäjästä.

Lukusanat 1–10 armeniaksi:
12345678910մեկերկուերեքչորսհինգվեցյոթութինըտասmekerkoverek'tšorshingvets'jot'ovt'inëtas

Kielinäyte

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Armeniankielisiä sanakirjoja
 Armenian tiedeakatemian kotisivut

*