Muuruvesi

Muuruvesi oli Pohjois-Savossa sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin 1971 Juankoskeen, ja sen mukana vuonna 2017 Kuopioon, jonka pitäjä se nykyään on. Osakuntaliitoksessa 1973 osa entisen Muuruveden pohjoisista kylistä siirtyi Juankoskesta Nilsiään. 

Muuruveden naapurikunnat olivat Juankoski, Kaavi, Nilsiä, Riistavesi, Siilinjärvi, Säyneinen ja Tuusniemi.

Maantiede
Muuruveden kunta sijaitsi Kallaveteen laskevan Nilsiän reitin varrella. Vesireitin pääväylä kulkee entisen kunnan kaakkoisosan poikki välillä saarekkaita järvenselkiä muodostaen, välillä puristuen kapeiksi salmiksi. Kallioperä on pääasiassa graniittia, ja sitä peittävistä irtaimista maalajeista yleisin on moreeni. Myös savimaita on runsaasti. Asutus on suurimmaksi osaksi sijoittunut Muuruvesi-järven rannoille ja muualle vesireitin välittömään läheisyyteen.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 5: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 278–282. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1973. .

Runsaiden vesistöjensä ja järvimaisemiensa ansiosta Muuruvesi on suosittua kesänviettoseutua, ja siellä on useita satoja kesämökkejä ja -huviloita.

Historia
Muuruvedellä oli asutusta jo kivikaudella, minkä osoittaa Västinniemeltä löydetty asuinpaikka. Pysyvä asutus syntyi melko myöhään, sillä keskiajalla uudisasukkaat eivät uskaltaneet asettua alueelle Venäjän rajan läheisyyden vuoksi. Nilsiän reittiä pitkin kulki vilkas eräliikenne Savon maakunnan pohjoisiin ja itäisiin erämaihin. Ensimmäiset pysyvät asukkaat saapuivat Muuruvedelle 1500-luvun puolivälin tienoilla.

Muuruvesi kuului alun perin Kuopion suurpitäjään, mutta tuli osaksi Nilsiää, kun tästä muodostettiin ensin kappeli 1700-luvulla ja itsenäinen seurakunta vuonna 1816. Senaatin päätöksellä Muuruvesi määrättiin erotettavaksi itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1900, mutta päätös toteutui vasta 1908. Juankoski erotettiin Muuruvedestä seurakunnallisesti vuonna 1923 ja kunnallisesti vuonna 1925.

Nähtävyyksiä
Muuruveden kivikirkko (Josef Stenbäck, 1904). Muuruveden kirkko kuuluu arkkitehtonisesti merkittävimpiin kansallisromanttisiin kirkkoihin Suomessa. Massiivisesta graniitista rakennettua kirkkoa hallitsee ylöspäin kapeneva, keskiakselista sivussa oleva torni sekä mahtavat kansallisromanttiset puolipyöreät ikkunat.
Muuruveden satama
Putaan kämppä
Pöllitupa savusaunoineenPöllitupa 
Muuruveden kotiseutumuseoMuuruveden museo 
Tahkon vesireittiTahkon vesireitti 
Muuruveden tsasouna (Pyhän Nikolaoksen tsasouna)

 Kuvia 

Oppilaitoksia
Savon ammatti- ja aikuisopisto, luonnonvara-ala, opetus lakkasi vuonna 2019.

Kuuluisuuksia
HenkilöTitteliLisätiedotHeikkinen, Petter Wilhelm Lexikon, Timirap-/hiphop-artistiParviainen, KaisaSyntyi Muuruvedellä vuonna 1914.Pasanen, VeijoSyntyi Muuruvedellä kirvesmiesperheeseen vuonna 1930.Vainionpää, RiittataiteilijaSyntyi Muuruvedellä vuonna 1952.Väänänen, HiljapoliitikkoVäänänen, PietariZitting, OllipoliitikkoToimi Muuruvedellä maanviljelijänä vuodesta 1892 ainakin vuoteen 1907. Kuoli Muuruvedellä vuonna 1929.

Kyliä
Akonvesi, Hakkarala, Lohilahti, Murtolahti, Muuruvesi, Niinimäki, Pelonniemi, Pieksä, Rissala, Ryönä, Sydänmaa, Vehkasaari, Vuotjärvi, Västinniemi.

Vuoden 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Muuruvedellä oli yksi taajama: kirkonkylä, jossa oli 452 asukasta vuonna 1960 ja 325 asukasta vuonna 1970.

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Muuruveden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1910–1960.

Vuosina 1922 ja 1923 Juankoskeen liitettiin Muuruvedestä alueita, joilla oli 1 186 asukasta.

 Hallinto 
Muuruveden kunnanvaltuustossa oli 19 paikkaa. Kunnan suurin puolue oli keskusta.

Lähteet

 Aiheesta muualla 
 Muuruveden kyläyhdistyksen sivut

*