Mätäkuu

Mätäkuu on pohjoismaisen kansanperinteen nimitys vuosittaiselle ajanjaksolle, joka sijoittuu välille 23. heinäkuuta – 23. elokuuta. Aurinko on tällöin eläinradan niin kutsutussa Leijonan merkissä eli se sijaitsee 120–150 asteen etäisyydellä kevättasauspisteestä.

Mätäkuu on vuoden kostein ja kuumin aika, jolloin elintarvikkeet pilaantuvat tavallista helpommin. Myös haavat tulehtuvat tavallista helpommin.

Mätäkuun ajankohta oli merkittynä satojen vuosien ajan suomalaisiin kalentereihin, mutta Helsingin yliopisto poisti sen almanakastaan vuonna 1996.Yliopiston almanakkatoimiston sivusto,jossa on mm. kopioita eri vuosien almanakoista; heinä- ja elokuun sivut 1995 ja 1996 

Historiaa
Mätäkuun käsite on peräisin muinaisesta Egyptistä. Niilin vuosittainen tulva ajoittui mätäkuulle.WSOY Iso tietosanakirja 6, s. 322. WSOY, 1997.  

Mätäkuun perinne juontaa alkunsa tuhansien vuosien takaa muinaisesta Mesopotamiasta. Mätäkuuta eli kesän kuuminta aika nimitettiin siellä koiranpäiviksi. Nimensä tuo kolmisen viikkoa kestänyt aika oli saanut Canis Majorin eli Ison koiran tähtikuviosta ja sen kirkkaimmasta tähdestä Siriuksesta eli Koirantähdestä, joka heinäkuun puolenvälin jälkeen tulee pois Auringon takaa ja alkaa näkyä aamuisin juuri ennen auringonnousua. Koirakuun käsite syntynyi Mesopotamiassa. Siriuksen näkyminen oli tärkeää myös egyptiläisille, koska silloin alkoivat Niilin tulvat. Roomalaiset nimittivät ajanjaksoa nimellä dies caniculares.

Nimitys ”mätäkuu” sai alkunsa käännösvirheestä. Saksassa otettiin käyttöön käsite Rodenmonat, joka tarkoittaa kaskeamiskuuta. Tanskalaiset käänsivät sanan muotoon råddenmåned (mätäkuu). Suomessa käsitteen mätäkuu otti käyttöön jo Mikael Agricola.

 Tulehdusriski 
Helsinkiläiset kirurgit selvittivät mätäkuun todenperäisyyttä tutkimalla aikavälillä 2002–2005 Töölön sairaalaan tuodut lähes 50 000 potilasta, joista mätäkuiden aikana leikattujen potilaiden määrä oli noin 4 000. Leikkauksen jälkeisen infektion takia leikkaushoitoa tarvitsi 16 prosenttia, kun muuna aikana leikkaushoitoa tarvitsi 12 prosenttia. Mätäkuun aikana leikatuilla potilailla oli lisäksi kaksinkertainen riski saada elininfektio tai syvä leikkaushaavan infektio.

Mätäkuun uutiset
Kansankielessä puhutaan joskus mätäkuun jutuista. Tällöin tarkoitetaan heinä–elokuussa kerrottavia, luotettavuudeltaan epämääräisiä uutisia, jotka saavat uutistilaa, koska kesällä ei tapahdu mitään muutakaan uutisoimisen arvoista.

Lähteet

Aiheesta muualla
Ylen Elävä arkisto: Lehmät lypsivät piimää mätäkuussa 1966
Mätäkuu, muisto menneiltä ajoilta 
Mätäkuu onkin koirakuu 
Uusi tutkimus tukee mätäkuun myyttiä

Luokka:Ajanlasku
Luokka:Kansanperinne