IBM S/360

IBM System/360 eli S/360 on IBM:n vuonna 1964 julkistama suurtietokoneiden perhe. Ensimmäiset toimitukset olivat seuraavana vuonna. S/360 oli niin sanottu kolmannen sukupolven tietokone.
S/360-perhe koostui useista keskenään yhteensopivista mutta ominaisuuksiltaan eroavista tietokoneista. Perheen tietokoneista kukin toteutti S/360-arkkitehtuurin eri tavalla. Näin S/360:t olivat ensimmäisiä tietokoneita, jotka tekivät selvän eron arkkitehtuurin ja toteutuksen välille.

Ennen projektin alkua IBM:llä oli huomattavan suosittu IBM 1401, jolle toivottiin tehokkaampaa yhteensopivaa vaihtoehtoa. IBM:n suuremmat mallit eivät olleet yhteensopivia, joka olisi vaatinut asiakkailta huomattavia kustannuksia. Vuonna 1963 mikrokoodin käyttöä tutkittiin ja sen todettiin mahdollistavan aiempien mallien ohjelmien yhteensopivuus mutta nopeammin.

S/360:n sanotaan mullistaneen tietokoneiden massatuotannon. Ohjelmien yhteensopivuutta pidettiin merkittävästi parempana ja yhteensopivuus oli mallisarjan keskeisenä pidetty ominaisuus. IBM:n Solid Logic Technology (SLT) oli merkittävä kehitysaskel, joka mahdollisti nopeampia ja pienempiä tietokoneita. SLT oli tietokoneteollisuuden ensimmäinen suuren volyymin tuotanto puolijohdepiireille. Kustannukset ja nopeus suurissa tietokoneissa olivat merkittäviä tekijöitä SLT-piireissä verrattuna vaihtoehtoihin.
pienoiskuva|oikea|350px|SLT-piirien valmistusvaiheet

Tietokoneen suuri kysyntä ja uusi teknologia tarkoittivat tuotantovaikeuksia, joiden ratkomiseen IBM palkkasi huomattavasti lisää väkeä ja perusti uusia tuotantolaitoksia.

Tietokoneelle julkaistiin Boole & Babbagen SMS/360, joka on varhaisia tuotteena myytäviä ohjelmistoja. Aiemmin ohjelmistot seurasivat ilmaiseksi tietokoneen mukana tai ne olivat erityisesti käyttötarpeeseen kehitettyjä.

S/360 on historian kallein tietokoneprojekti ja myös yleisesti 1960-luvun toiseksi kallein teknologiaprojekti heti Apollo-ohjelman jälkeen. NASA sattui myös olemaan 1960-luvulla IBM:n tärkeimpiä asiakkaita ja S/360:n käyttäjiä.
Monet S/360-arkkitehtuurissa tehdyt ratkaisut muodostuivat myöhemmin teollisuusstandardeiksi myös muilla valmistajilla:
 32-bittinen sana, joka jakautuu neljään 8-bittiseen tavuun. Aiemmissa koneissa sananpituudet olivat yleensä kuudella bitillä jaollisia.
 Tavun käyttö muistiosoituksen perusyksikkönä. Aiemmin perusyksikkö oli yleensä sana.
 Muistin segmentointi ja sivutus.
 Negatiivisten lukujen esitys kahden komplementtina.
 Mikrokoodattu käskykanta. Suosittu ratkaisu CISC-suorittimissa.

S/360:n alkuvaiheen käyttöjärjestelmiä olivat mm. OS/360, pienempien mallien BOS/360, reikäkorttikäyttöjärjestelmä COS/360, nauhakäyttöjärjestelmä TOS/360 ja levykäyttöjärjestelmä DOS/360. DOS/360:sta kehittyi myöhemmin VSE-käyttöjärjestelmä (Virtual Storage Extended), kun taas OS/360:sta tuli MVT (Multiprogramming with Variable number of Tasks) ja MVS (Multiple Virtual Storage).

Muita OS/360 variaatioita olivat OS/360PCP (Primary Control Program) ja OS/360MFT (Multiprogramming with a Fixed number of Tasks).

Pääarkkitehtina toimi Gene Amdahl, joka myöhemmin julkaisi Amdahlin lain.
Fred Brooks kirjoitti järjestelmän ohjelmistokehityksen kokemuksiin pohjautuvan kirjan The Mythical Man-Month (1975).

S/360:n seuraaja IBM S/370 julkistettiin kesäkuussa 1970 ja toimitukset alkoivat tammikuussa 1971. Myöhemmin IBM S/390 julkaistiin 1990-luvulla.
Nykyisin System/360:n perinteitä jatkaa IBM:n zSeries-sarja. Yhteensopivuusratkaisujen ansiosta nykyiset zSeries-koneet pystyvät ajamaan S/360:lle kirjoitettuja 40 vuotta vanhoja sovellusohjelmia ilman muutoksia.

S/360-sarjaan julkaistiin 14 mallia (20, 22, 25, 30, 40, 44, 50, 65, 67, 75, 85, 91, 95 ja 195), joista 13 oli kaupallisesti saatavilla. Malliin 30 oli myös yhteensopivuusominaisuus aiemman IBM 1401:n kanssa.
IBM lopetti viimeisten S/360 mallien markkinoinnin vuonna 1977.

Tietokone vaikutti tavun standardoimiseen kahdeksaksi bitiksi ja myöhemmin sanojen pituudet olivat kahdeksan bitin monikertoja.

S/360 vaikutti myös kilpailijoihin, jotka alkoivat valmistaa keskenään yhteensopivia tietokoneita, mutta ei yhteensopivia IBM:n kanssa. Aiemmin tietokonemallit aloitettiin aina alusta ilman yhteensopivuutta: yhdelle alustalle tehty ohjelmisto ei toiminut edes saman valmistajan eri mallissa.
Lisäksi oli yhtiöitä, jotka valmistivat S/360:n kanssa yhteensopivia järjestelmiä.
Muun muassa RCA Spectra 70:tä mainostettiin sen yhteensopivuudella S/360:n kanssa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 S/360-arkkitehtuurin kuvaus  (pdf)
 Kuvia Newcastlen yliopiston S/360/67 -laitteistosta 
 Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa 
 Case Study: IBM's System/360-370 Architecture (PDF) 

Luokka:Suurtietokoneet
S/360
Luokka:Suoritinarkkitehtuurit
Luokka:Tietotekniikan historia