Kansainväliset matematiikkaolympialaiset

Kansainväliset matematiikkaolympialaiset on koululaisille tarkoitettu matematiikkakilpailu. Sääntöjen mukaan osallistujien on oltava alle 20-vuotiaita eivätkä he ole vielä saaneet aloittaa korkeakouluopintoja. 

Kansainväliset matematiikkaolympialaiset järjestetään kerran vuodessa. Jokainen maa saa lähettää kilpailuihin yhden, enintään kuusi kilpailijaa käsittävän joukkueen. Jokaisella joukkueella on myös johtaja ja varajohtaja. Joukkueenjohtajat ovat  tehtävänsä puolesta kilpailun tuomariston jäseniä, kääntävät tehtävät kilpailijoiden haluamille kielille ja esitarkastavat yhdessä varajohtajan kanssa joukkueensa kilpailuvastaukset.  

Kilpailu on yksilökilpailu, mutta kun useimmilla osallistujamailla on samankokoiset joukkueet, tapana on laskea pisteet yhteen ja vertailla maiden sijoituksia. Kilpailussa ratkaistaan kahtena päivänä pidettävissä neljän ja puolen tunnin mittaisissa kokeissa yhteensä kuusi tehtävää. Tehtävät ovat algebrasta, lukuteoriasta, geometriasta ja kombinatoriikasta.  

Tehtävät valitsee kaikkien kilpailujoukkueiden johtajista koostuva tuomaristo juuri ennen kilpailupäiviä. Tehtävät ovat periaatteessa ratkaistavissa lukiotiedoin, mutta pelkällä lukiopohjalla ratkaisut vaativat yleensä todellista matemaattista lahjakkuutta ja nerokkaita oivalluksia. Siksi eri maat järjestävät matematiikkaolympialaisia varten valmennustilaisuuksia. Kilpailijat vastaavat omalla kielellään, ja suoritukset arvioidaan yhteistyössä kunkin kilpailujoukkueen johtajan ja järjestäjien arvostelua varten asettamien matemaatikkojen, koordinaattorien kanssa. 

Historia

Ensimmäiset Kansainväliset matematiikkaolympialaiset pidettiin vuonna 1959 Romaniassa. Mukana olivat isäntämaan lisäksi Bulgarian, Puolan, Unkarin, Tšekkoslovakian, Neuvostoliiton ja Saksan demokraattisen tasavallan joukkueet. Taustalla olivat useissa Itä-Euroopan sosialistisissa maissa järjestetyt moniportaiset matematiikan koululaiskilpailut, joiden päätteeksi oli luontevaa järjestää kansainvälinen kilpailu. 1960-luvun puolivälin jälkeen kilpailuun liittyi myös muita kuin Itä-Euroopan sosialististen maiden joukkueita. Ensimmäisen kerran kilpailu järjestettiin tuon alueen ulkopuolella vuonna 1976 Itävallassa. Joukkueita oli tuolloin 18. Herrasmiessopimus, jonka mukaan kilpailu olisi ollut vuorovuosin idässä ja lännessä, särkyi vuonna 1980, jolloin kilpailu jäi kokonaan pitämättä. Vuodesta 1981 (jolloin kilpailtiin Washingtonissa, Yhdysvalloissa) lähtien Kansainväliset matematiikkaolympialaiset on pidetty joka vuosi. Sadan osallistujamaan määrä ylittyi ensi kerran vuoden 2009 kilpailuissa Saksan Bremenissä. Mukana ovat nykyisin lähes kaikki merkittävät maat, vain Afrikka on huonommin edustettuna.

Kilpailujoukkueen koko oli aluksi kahdeksan, mutta vuodesta 1983 alkaen koko on rajattu kuuteen. Viime vuosina olympialaisten kilpailijoiden lukumäärä on ollut runsaat 500. Jostakin syystä osallistujien valtaenemmistö on aina ollut poikia. Tyttöjen osuus on harvoin ollut yli 10 prosenttia. 

Kansainvälisten matematiikkaolympialaisten alkuaikojen historia sosialistimaiden kilpailuna on taustana edelleenkin jatkuvalle käytännölle, jossa kulloinenkin järjestäjämaa vastaa kaikista kustannuksista kilpailun aikana.

Matematiikkaolympialaiset toimivat pitkään täysin itseohjautuvasti, ilman kansainvälistä katto-organisaatiota. Kun vuonna 1980 ei ilmaantunut olympialaisten järjestäjää, International Commission on Mathematical Instruction eli ICMI perusti yleiskokouksessaan 1980 – Suomen aloitteesta – Imo Site Committee -nimisen toimikunnan, jonka tehtävänä oli huolehtia olympialaisten järjestämisen jatkuvuudesta. Vuonna 1994 toimikunnan tehtäväkenttää laajennettiin, ja sen nimeksi tuli IMO Advisory Board. 

Kansainväliset matematiikkaolympialaiset ovat toimineet mallina ja esikuvana lukuisille muille eri alojen koululaiskilpailuille. Tällaisia ovat muun muassa Kansainväliset fysiikkaolympialaiset, Kansainväliset kemiaolympialaiset, Kansainväliset biologiaolympialaiset ja Kansainväliset tietotekniikkaolympialaiset.

Kilpailut
Lähde: https://www.imo-official.org/organizers.aspx
 Järjestys Paikka Vuosi Päivämäärät Parhaiten menestynyt maa 1 , Brașov & Bukarest1959  23. kesäkuuta – 31. heinäkuuta  2 , Sinaia1960  18. – 25. heinäkuuta  3  , Veszprém1961  6. – 16. heinäkuuta 4 , České Budějovice 1962  7. – 15. kesäkuuta 5 , Varsova & Wrocław1963 5. – 13. heinäkuuta 6 , Moskova1964  30. kesäkuuta – 10. heinäkuuta 7 , Berliini1965  13. kesäkuuta – 13. heinäkuuta 8 , Sofia1966  3. – 13. heinäkuuta 9 , Cetinje1967  7. – 13. heinäkuuta 10 , Moskova1968  5. – 18. heinäkuuta 11 , Bukarest1969  5. – 20. heinäkuuta 12 , Keszthely1970 8. – 22. heinäkuuta 13 , Žilina1971 10. – 21. heinäkuuta 14 , Toruń1972 5. – 17. heinäkuuta 15 , Moskova1973 5. – 16. heinäkuuta 16 , Erfurt & Berliini1974 4. – 17. heinäkuuta 17 , Burgas &Sofia1975 3. – 16. heinäkuuta 18 , Lienz1976 2. – 21. heinäkuuta 19 , Belgrad1977 1. – 13. heinäkuuta 20 , Bukarest1978 3. – 10. heinäkuuta 21 , Lontoo1979 30. kesäkuuta – 9. heinäkuuta  1980 kilpailua ei järjestetty22 , Washington1981 8. – 20. heinäkuuta 23 , Budapest1982 5. – 14. heinäkuuta 24 , Pariisi1983 3. – 12. heinäkuuta 25 , Praha1984 29. kesäkuuta – 10. heinäkuuta 26 , Joutsa1985 29. kesäkuuta – 11. heinäkuuta 27 , Varsova1986 4. – 15. heinäkuuta 28 , Havanna1987 5. – 16. heinäkuuta 29  , Sydney & Canberra1988 9. – 21. heinäkuuta 30 , Braunschweig1989 13. – 24. heinäkuuta 31 , Peking1990 8. – 19. heinäkuuta 32 , Sigtuna1991 12. – 23. heinäkuuta 33 , Moskova1992 10. – 21. heinäkuuta 34 , Istanbul1993 13. – 24. heinäkuuta 35 1994 8. – 20. heinäkuuta 36 , Toronto1995 13. – 25. heinäkuuta 37 , Mumbai1996 5. – 17. heinäkuuta 38 , Mar del Plata1997 18. – 31. heinäkuuta 39 , Taipei1998 10. – 21. heinäkuuta 40 , Bukarest1999 10. – 22. heinäkuuta 41 , Daejeon2000 13. – 25. heinäkuuta 42 , Washington D.C.2001 1. – 14. heinäkuuta 43 , Glasgow2002 19. – 30. heinäkuuta 44 , Tokio2003 7. – 19. heinäkuuta 45 , Ateena2004 6. – 18. heinäkuuta 46 , Mérida2005 8. – 19. heinäkuuta 47 , Ljubljana2006 6. – 18. heinäkuuta 48 , Hanoi2007 19. – 31. heinäkuuta 49 , Madrid2008 10. – 22. heinäkuuta 50 , Bremen2009 10. – 22. heinäkuuta 51 , Astana2010 2. – 14. heinäkuuta 52 , Amsterdam2011 13. – 24. heinäkuuta 53 , Mar del Plata2012 4. – 16. heinäkuuta 54 , Santa Marta 2013 18. – 28. heinäkuuta 55 , Kapkaupunki2014  3. – 13. heinäkuuta 56 , Chiang Mai2015  4. – 16. heinäkuuta 57 2016  6. – 16. heinäkuuta 58 , Rio de Janeiro 2017  12. – 23. heinäkuuta  59 , Cluj-Napoca 2018  3. – 14. heinäkuuta  60 , Bath2019  11. – 22. heinäkuuta   61 järjestäjä , pidettiin etänä koronaviruspandemian takia2020  19. – 28. syyskuuta  62 , Pietari2021  14. – 24. heinäkuuta  63 , Oslo2022  6. – 16. heinäkuuta  64 , Chiba2023  2. – 13. heinäkuuta  65 , Bath2024  11. - 22. heinäkuuta  66 , Sunshine Coast2025  10. - 20. heinäkuuta 67 , Shanghai2026   68 , ?2027   69 , ?2028   

Suomi
Suomi oli vuonna 1965 ensimmäinen ei-sosialistinen maa, joka osallistui Kansainvälisiin matematiikkaolympialaisiin. Kilpailut olivat tuolloin Berliinissä, Itä-Saksassa. Suomen osallistumisen taustalla olivat rehtori Jarmo Nyströmin henkilösuhteet Saksaan. Nyström oli myös ensimmäisen Suomen joukkueen johtaja. Useimmin joukkueenjohtajana on toiminut Matti Lehtinen. Suomi jäi kymmenen maan kilpailussa viimeiseksi. Seuraavan kerran Suomen joukkue oli mukana matematiikkaolympialaisissa Moskovassa vuonna 1973. Tuosta vuodesta alkaen Suomi on ollut mukana joka vuosi (vuotta 1975 lukuun ottamatta). Kilpailumatkat on rahoittanut Opetusministeriö. Suomi on sijoittunut vuosina 2010–2023 noin sadan maan joukossa sijoille 57–84. 

Suomen ainoan kultamitalin on saavuttanut Taneli Huuskonen vuonna 1981. Tämän lisäksi vuoteen 2021 mennessä Suomi on saavuttanut kilpailussa kymmenen hopeamitalia sekä 54 pronssimitalia.https://www.imo-official.org/country_individual_r.aspx?code=FIN

Suomen joukkueen valitsee ja sen valmennuksesta huolehtii Suomen matemaattisen yhdistyksen Valmennusjaosto. Valmennus koostuu kuudesti vuodessa  Päivölän kansanopistossa Valkeakoskella pidettävistä valmennusviikonlopuista, kirjevalmennuksesta sekä viikon pituisesta joukkueen valinta- ja valmennusleiristä. Joukkueen valinnassa otetaan huomioon myös osallistuminen ja menestys MAOLin vuotuisessa matematiikkakilpailussa, Pohjoismaisen matematiikkakilpailussa, Baltian Tie -joukkuematematiikkakilpailussa ja Euroopan tyttöjen matematiikkaolympialaisissa. 

Suomi järjesti Kansainväliset matematiikkaolympialaiset vuonna 1985. Mukana oli tuolloin 37 maan joukkueet. Kilpailu pidettiin Joutsassa.

Palkinnot
Olympialaisissa vertaillaan henkilökohtaisia paremmuuksia. Palkitseminen on avokätistä: noin puolet kilpailijoista saa suorituksestaan mitalin. Paras kahdestoistaosa kilpailijoista palkitaan kultamitalila. Seuraava kuudesosa saa hopeamitalin ja seuraava neljäsosa pronssimitalin. Vuodesta 1988 alkaen on lisäksi noudatettu käytäntöä, jonka mukaan ne kilpailijat, jotka eivät voita mitalia, mutta saavat ratkaistua ainakin yhden tehtävän virheettömästi, saavat kunniamaininnan. Erikoispalkintoja myönnetään, mikäli joku kilpailija pystyy keksimään tehtävään erityisen elegantin ratkaisun tai yleistyksen. Viimeksi niin on tapahtunut vuosina 2005, 1995 ja 1988, mutta ennen 1980-lukua useammin. Suomen mitalisaldo kautta aikojen on yksi kulta, kahdeksan hopeaa, 49 pronssia ja 46 kunniamainintaa. Suomen ainoan kultamitalin sai Taneli Huuskonen vuonna 1981.

Monista matematiikkaolympialaisissa menestyneistä on tullut merkittäviä matemaatikoita, esimerkkeinä mainittakoon Grigori Perelman ja Terence Tao.

 Katso myös 
 Kansainväliset fysiikkaolympialaiset
 Kansainväliset tietotekniikkaolympialaiset

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Suomalaisen valmennuksen sivu
 Matematiikkaolympialaisten virallinen sivusto
 Artofproblemsolving.com – rekisteröinnin jälkeen ilmainen foorumi, jossa käsitellään kilpailutyyppisiä tehtäviä

Luokka:Matematiikan palkinnot