Porsanki

PorsankiKerkko Hakulinen ja Sirkka Paikkala: Pariisista Papukaijannokkaan, s. 154. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2013. (, , kveeniksi Porsankihttp://faktaark.statkart.no/SSRFakta/faktaarkfraobjektid?enhet=546368 , vuoteen 1964 Ryssämarkka, pohjoissaameksi Čuđegieddi, norj. Kistrand) on kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa Porsanginvuonon sisäosien ympäristössä. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 3 863 asukasta.

Porsangin hallinnollinen keskustaajama on Lemmijoki. Pienemmät kylät, kuten Pyssyjoki, Pillavuono, Korpivuono, Ryssämarkka ja Leipovuono, sijaitsevat pääosin vuonon rannoilla tai sisämaassa E6-tien varrella, kuten Porsangermoen ja Skuukanvaara. 

Kunta rajoittuu keskellä ja pohjoisessa Porsanginvuonoon, pohjoisessa Nordkappin eli Kapan kuntaan, idässä Lebesbyn ja Tenon kuntiin, etelässä Kaarasjoen kuntaan, lounaassa Alattion kuntaan, lännessä Kvalsundin eli Valasnuoran kuntaan sekä luoteessa Moseijan kuntaan.

Porsangin kunnan viralliset kielet ovat norja, saame ja kveeni.

 Maantiede 

 Luonto 
Porsangin kunta ympäröi Porsanginvuonoa sen etelä-, länsi- ja itäpuolella. Porsanginvuono on Pohjois-Norjan pisin vuono, joka jakautuu kunnan alueella useisiin pienempiin vuonoihin tai lahtiin, kuten Lemmivuonoon (Vesterbotn), Sokkuvuonoon (Østerbotn) ja Leipovuonoon (Olderforden). Alueella on useita saaria, joista suurimmat ovat Taunusaari (Tamsøya) ja Vassa (Reinøya) sekä jokia, kuten Lemmijoki (Lakselva), Palojoki (Brennelva), Iso Karhujoki (Store Bjørnelva), Sappirjoki, Pyssyjoki (Børselva) ja Rautusjoki (Stabburselva), järviä, suoalueita ja tuntureita. 

Kunnan korkein kohta on Rautusvuoman kansallispuistossa sijaitseva Čohkkarášša, jonka korkeus on 1138,9 metriä meren pinnan yläpuolella.

Porsangissa on hyvät edellytykset kalastukselle, metsästykselle ja tunturivaelluksille.

 Kieli ja kulttuuri 
Porsangin kunta on virallisesti kolmikielinen ja -kulttuurinen.  

Asukkaista merkittävällä osalla on Ruijan suomalaiset sukujuuret. Kunnassa virallisen kielen ja Norjassa vähemmistökielen aseman saaneen kveenin kielen katsotaan koostuvan suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvista ruijan murteista. Porsanki on nykyisin ainoa Norjan kunta, jossa kveenin kielellä on virallinen asema. Kunnassa sijaitsee muun muassa kveenin kielen ja kulttuurin keskus Kainun institutti. Yksityisessä Saarela Barnehage AS - Bærtua -päiväkodissa on mahdollista saada päivähoitoa ainakin osittain kveenin kielellä.  

Merisaamelaista kulttuuria ja saamen kieltä Porsangin kunnassa edustaa muun muassa Pillavuonon kylässä sijaitseva Mearrasiida-keskus. 

Norjan kielestä Porsangissa käytetään kirjanorjaa ja saamesta käytännössä pohjoissaamea. Kunnan verkkosivut on julkaistu norjan ja saamen kielillä, mutta ei kveeniksi. Kunnan alueella käytetään kolmikielisiä paikannimikylttejä kyliin tai taajamiin saavuttaessa, mutta muut tieopasteet ovat pääosin norjaksi ja joidenkin paikannimien osalta myös saameksi. 

Vuonna 2018 porsankilaisista 82,8 % kuului Norjan kirkkoon ja 5,6 % muihin uskonnollisiin yhdyskuntiin. 

Kunnassa järjestetään useita tapahtumia, kuten Midnattsrock ("Keskiyönrock"), Glad Lakselv ("Iloinen Lemmijoki"), Finnmark Fylkesrevyfestival, Fefo Cup, Storhallmesse ja Snøscootermesse. 

 Väestö 
Väkiluvun kehitys
+VuosiVäkiluku20193 944 ↓20183 964 ↓20173 971 ↓20163 978 ↑20153 925 ↓20143 964 ↓20133 968 ↓

Sukupuolijakauma
+VuosiNaisetMiehet20181 94449 %2 02020161 96449 %2 01420141 97350 %1 990

Taajamaväestö
+VuosiTaajama1Haja-asutusalueTuntematon20182 25957 %1 6951020162 25757 %1 714720142 28758 %1 6697
1 Tiheään asutut (urbaanit) alueet.

Väestö osa-alueittain

Vuonna 2019 Porsangin kunta oli jaettu 22 osa-alueeseen, joista 19:ssä oli asutusta. Kuuden kuntalaisen osa-alue ei ollut tiedossa. Osa-alueen virallinen nimi sisältää koodin ja norjankielisen nimen, esimerkiksi 20200103 Børselv. Suomen/kveenin kieliset nimet on poimittu Norgeskart-karttapalvelusta.
+Osa-alueGrunnkretsVäkilukuHuomautuksetSmørstadSmørstad994Sijaitsee aivan Lemmijoen keskustan tuntumassa.Lemmijoki (keskusta)Lakselv sentrum687GjestgiveribrinkenGjestgiveribrinken605Sijaitsee aivan Lemmijoen keskustan tuntumassa.PaloBrennelv274PillavuonoIndre Billefjord232TyllyrutoIldskog214PyssyjokiBørselv191Øvre LakselvØvre Lakselv144"Ylä Lemmijoki"SokkuvuonoØsterbotn121Váldak-IgeldasValdak-Igeldas104Igeldasille ei ilmoiteta suomen/kveenin kielistä paikannimeä, mutta lähellä sijaitsee Reikälähđet (Ytre Ikkaldas) Rautusniemi (Stabbursnes) sijaitsee Váldakin ja Igeldasin välissä.Leipovuono/RyssäniemiOlderfjord/Russenes74Ruđonpää ja HaminaSkogende og Hamnbukt74SkuukanvaaraSkoganvarre56SmørfjordSmørfjord46Smørfjordille ei ilmoiteta suomen/kveenin kielistä paikannimeä, mutta lähellä sijaitsee Smervuononjoki (Smørfjordelva).Riiniemi-RyssämarkkaVeidnes-Kistrand38Veidnes on Riiniemeen (Veineset) johtavan tien nimi.Prännä-KeisiBrenna-Kjæs27KorpivuonoYtre Billefjord24KenttäLeirpollen22PorsangmoenPorsangmoen11LuostijokiLuostejok0BørselvdalenBørselvdalen0Luonnonsuojelualue Pyssyjoen varrella Silfari-tunturin ympäristössä. RautusvuomaStabbursdalen0Kansallispuisto

 Kyliä ja paikkoja 
Hesteniemi (Hestnes), Keisi (Kjæsklubben), Kenttä (Leirpollen), Kiksiniemi (Børselvnes), Lemmijoki (Lakselv), Lemmivuono (Vesterbotn), Leppivuono (Olderfjorden), Lottijoki (Brennelv), Louttijoki (Brennelv), Palojoki (Brennelv), Piesankoppa	(Ytre Leirpollen), Pillavuono (Billefjord), Pyssyjoki (Børselv), Ryssämarkka (Kistrand), Sarvesvuono (Kolvik), Smirvuono (Smørfjord), Sokkuvuono (Austerbotn), Suoluvuono (Holmfjord), Taumusaari / Tamsöijä (Tamsøya), Tuorisjoki (Tverrelva), Vassa (Reinøya), Väkkärä (Vækker)

 Lähteet 

Aiheesta muualla

*
Luokka:Kveenit
Luokka:Saamelaiset