Karl Fredrik Mennander

Karl Fredrik Mennander (19. heinäkuuta 1712 Tukholma – 22. toukokuuta 1786 Uppsala) oli Turun piispa vuosina 1757–1775. Ennen tätä hän toimi fysiikan professorina Turun Akatemiassa. Hän oli Uppsalan (Ruotsin) arkkipiispa 1775–1786. 

Karl Mennander oli kahdesti naimisissa ja toisessa avioliitossa syntyi poika Carl Fredrik, joka sittemmin sai aatelisarvon ja otti nimen Fredenheim.Suomen Sukututkimusseuran vihittyjen, kastettujen ja haudattujen luettelot.

Suvun taustaa ja isä Andreas Mennander
Suku oli alun perin saksalainen Brücker, jonka Mynämäen kappalaisena toiminut Sigfrid Brücker (kuoli 1585) muutti sukunimensä Mennanderiksi Uudellakirkolla olleen Männäisten talon mukaan.

Karl Mennanderin isä Andreas Mennander syntyi 1672 Männäisten tilalla Kalannissa. Turussa Andreas valmistui papilliselle uralle ja sai paikan 1694 Tallinnan tuomiokirkon ruotsalaisessa ja suomalaisessa seurakunnassa apulaisena. 1708 Andreaksesta tuli Vigalan () seurakunnan kirkkoherra (Viro) Anders Mennander nai tuomiorovasti Abraham Ruuthin tyttären Margareta Elisabethin. 

1710 Virossa raivoava rutto hävitti Andreas Mennanderin seurakunnan ja kaikki hänen kolme  lastaan kuolivat. Tallinnan antauduttua venäläisille 1710 Ruotsin valta Virossa päättyi ja Mennander vaimonsa kanssa  pakeni ensin Turkuun ja sieltä välittömästi Tukholmaan. Karl Mennander syntyi Tukholmassa ja jo 1713  perhe muutti Laihialle Andreaksen tultua nimitetyksi Laihian kirkkoherraksi. Andreas toimi Ilmajoen kirkkoherrana vuodesta 1724 kuolemaansa asti 1734.

 Elämäntarina
Mennander sai kotiopetusta ja  kotiopettajana oli mm. Gabriel Peldan, joka oli Vaasan triviaalikoulun johtaja. Karl Mennander aloitti Vaasan triviaalikoulussa 1925 ja jo vuonna 1728 Uudenkaupungin rauhan jälkeen hänet katsottiin kypsyneeksi akateemisiin opintoihin yliopistoon triviaalikoulun ensimmäisenä oppilaana. Suoritettuaan ”cum applausu” päästötutkinnon, rehtori Johan Thorwöste kirjoitti hänet ”varsin ansiollisena jäsenenä” akadeemisten kansalaisten luetteloon. 

Vuosina 1732–1734 hän opiskeli myös Uppsalan yliopistossa, missä hän tutustui Carl von Linnén työskentelyyn, ja minkä seurauksena hän kiinnostui luonnontieteistä. Turun akatemiassa vuonna jo 1736 hän luennoi Linnén mukaisesta kasvitieteen järjestelmästä. Mennander ja Linné olivat kirjeenvaihdossa koko ikänsä ja kumpikin nautti luottamuksellisesta ja hyvästä ystävyydestä. 

Vuosina 1741-1743 Mennander oli Uppsalassa ja filosofisen tiedekunnan myönnytyksellä hän sai pitää julkisia luentoja eri tieteen aloilta. Mennander oli kutsuttu Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäseneksi jo 1744.

Turussa Mennander pääsi luonnontieteiden opettajaksi ja sai luennoida fysiikkaa. Vakinaisen opettajan Johan Browalliuksen siirryttyä jumaluusopilliseen tiedekuntaan Mennander sai vakinaisen viran. "Nykyään suositaan tieteitä, joista on odotettavissa välitöntä hyötyä valtion hyvinvoinnille", hän sanoi. 1746 Hänelle luovutettiin Piikkiö palkkapitäjäksi. Fysiikan professorina hänelle luovutettiin Maarian pitäjäLisätietoa alueesta: Katso lisäksi Räntämäki anneksiksiAnneksi oli Ruotsissa ja Suomessa luterilainen seurakunta joka oli yhdistetty toiseen seurakuntaan tai kuten Mennanderin kohdalla palkkatuloon.  Mennander luopui Piikkiöstä kun 1752 hänestä tuli jumaluusopin tohtori ja professori 1753. Turun yliopiston rehtorina Mennander toimi 1753-1754. 

Turun piispana 1757-1775
Johan Browalliuksen jälkeen Mennanderista tuli Turun piispa. Ensimmäisiä tehtäviä piispana oli julkaista Browalliuksen Clewbergin kääntämän ja Antti Lizeliuksen tarkastaman vuoden 1758 raamatunkäännöksen. Muita tärkeitä asioita olivat sairaailain ja hospitaalien saattaminen hyvään kuntoon, sekä ruumiiden kirkkoihin hautaamisen kielto. Hänen hiippakuntansa seurakunnat saivat kokonaan uudet tai hyvin korjatut kirkot. Piispantarkastuksen tärkeimpiä tehtäviä oli lukutaidon ja kristillisyyden tutkiminen sekä kouluolojen parantaminen. Voimaan tuli asetus 1762 kiertokoulujen perustamisesta ja rippikouluopetus tuli 1763 yleiseksi säännöksi. Mennander antoi myös luonnontieteelle ja sen taloudelliselle puolelle koulun opetuksessa suuren merkityksen.

Säätyvaltiopäiväedustajana
Mennander oli valtiopäivämiehenä Ruotsin säätyvaltiopäivillä 1755–1756, 1760–1762, 1765–1766, 1769–1770, 1771–1772 ja 1778–1779. Vuoden 1786 säätyvaltiopäiviltä hän jäi pois heikentyneen terveydentilan takia. 

 Vuoden 1756 säätyvaltiopäivillä kuninkaan ja säätyjen välit kiristyivät ja vallankaappaus oli lähellä. Kuningas Aadolf Fredrikin vaimo kuningatar Loviisa Ulriika oli tietoinen suunnitelmasta. Pappissäädyn edustajat toimittivat kuningattarelle nuhdekirjeen. Mennander valittiin kirjoittajaksi.
 Vuoden 1760 säätyvaltiopäivillä Mennander valittiin valiokuntaan, jonka oli harkittava pappissäädyn edusmiesten valitsemistapaa ja lukua.
 Vuoden 1765 ylimääräisillä valtiopäivillä Hattupuolue oli alakynnessä mutta Mennander meni kuitenkin Sekreetti-valiokuntaan.
 Vuoden 1760 säätyvaltiopäivillä Mennander kuului valtakirjojen tarkastustoimikuntaan, kirkollis-deputatsiooniin sekä valittiin kuninkaan ja säätyjen tervehdyslähetystön puheenjohtajaksi, jäseneksi Sekreetti-valiokuntaan, vuori-deputatsiooniin ja yleiseen valitus-deputatsiooniin.
 Vuoden 1771 säätyvaltiopäivät kutsuttiin hallitusmuodon mukaan koolle neljän kuukauden kuluttua kuninkaan kuolemasta. Näillä valtiopäivillä Myssypuolue pääsi valtaan ja asioiden käsittelyissä oli useita riita-aiheita.
 Vuoden 1778 säätyvaltiopäivillä arkkipiispa Mennander toimi pappissäädyn puhemiehenä.

Arkkipiispa ja prokansleri Uppsalassa 1775-1786
Mennander oli koko ikänsä puolustanut puhdasoppisuutta, jota hän teki myös arkkipiispana Uppsalassa.

Arkkipiispana hän johti kirkon tuomiokapitulia, johti hiippakunnan kokouksia papiston kanssa, vihki teologian tohtoreita ja teki pitkiä matkoja hiippakunnassaan. Arkkipiispa myös päätti lähetyssaarnaajien asettamista ulkomaan pääkaupunkeihin,  joissa oli Ruotsin lähetystö.

Arkkipiispallisiin tehtäviin kuului myös rukouspäivä- ja valtiopäivätekstien ehdottaminen. Suuri tehtävä oli johtaa ruotsalaisen Raamatun käännöstyötä Raamattu valmistui vasta kokonaisuudessaan Uppsalan kokouksen riemujuhlaan 1793 mutta hylättiin. Samanaikaisesti Ruotsin kirkko teki myös  myös uutta parannettua virsikirjaa.

Pro fide et Christianismo –seuran synnyttyä Mennander teki sitä tunnetuksi ja suositti sitä hiippakunnan papistolle. Mennanderin johdolla Uppsalassa muodostui Theologico-Homiletiska Sällskapet, joka harrasti saarnataidon kohottamista teoreettisesti ja käytännöllisesti. 

Arkkipiispa Karl Fredrik Mennander on haudattu Uppsalan tuomiokirkon Stenbockin hautaholviin. Mennanderin poika tilasi omalla kustannuksellaan hautamuistomerkin italialaiselta kuvanveistäjältä Giuseppe Angelinilta.

 Kunniamerkit
Kunniamerkki Myönnetty Pohjantähti ritarikunnan komentajamerkki 1784Kustaa IIIn kummimerkki 1778

Kruununprinssi Kustaa Aadolfin (kuninkaana Kustaa IV Aadolf) synnyttyä kuningas Kustaa III ilmoitti säädyille, että kruununprinssin kummeiksi tuli valita 49 henkilöä eri säädyistä; 18 ritaristosta ja aateleista, yhdeksän papistosta, yhdeksän porvareista ja yhdeksän talonpojista sekä jokaisen säädyn puhemiehet eli neljä henkilöä. Kummeille lyötettiin erityinen kummimitali, joka oli kaulalla pidettävä kaksirivinen seppelemäinen kultalinkkiketju. Arkkipiispan kummimerkin seppele kokonaisuudessaan oli koristeltu ruusukivillä.

Mennanderin arvokkaita kokoelmia 
Mennanderin tieteen ja kirjallisuuden kirjastoluettelossa oli yli 7000 numeroa, enimmäkseen jumaluusopin ja historian alalta.

Lahjoituksia 

Turun yliopiston kirjasto sai kirjalahjoituksia vuosina 1766 ja 1772. Ensimmäisellä kerralla noin 150 ja toisella kerralla noin 350 nidettä. Yksi kirjoista oli harvinainen ”Missale Aboënse” vuodelta 1488. Yliopiston konsistori istuntosaliin hän lahjoitti kuningatar Kristiinan ja Arvid Hornin muotokuvat.  

Turun yliopisto sai Mennanderilta myös ainoan tunnetun kappaleen Medelplanin kuuluisasta kirjasta ”Lasten paras tawara” Teoksen koko nimi oli Lasten Paras Tawara, elli ABC-Kirja, joca on suuren tarpen tähden leicattu Puuhun ja Pälcänen seuracunnan Saarnamiesten toimituxen cautta, Prändetty Pälkänellä Daniel Medelplanilda Tauralassa 1719. Kirja tuhoutui Turun palossa.

Turun yliopisto sai myös Mennanderin rahakokoelman, jossa oli saksalaisia ja anglosaksalaisia Suomessa löydettyjä rahoja. Yliopisto sai myös Arckenholtzin ison tuhatlukuisen rahakokoelman. 

Harvinaisuuksia
 Mennanderilla oli Agricolan Psalttari sekä Agricolan Rucouskirja sekä Jaakko Suomalaisen Yxi wähä Rucous Kiria ja myös 17. vuosisadan merkillisimpiä painotuotteita. 
 Codex Alexandrinus
 Terseruksen katkismus, jonka tekijä oli omistanut Hammarlandin kirkkoherra Andreas Henrici’lle.
 Martti Lutherin katkismus suomeksi sekä siitä tehty painos 1644 venäläisillä kirjaimilla.

Karl Mennanderin väitöskirjoja
Mennander käsitteli väitöskirjoissaan luonnontieteellisiä ja taloudellisia kysymyksiä. Hänellä oli lukuisia väitöskirjoja ja opinnäytteitä.  Tässä niistä muutama. 

 1731 Ensimmäinen väitöskirja: Gen XLVI, 26, Exod. I,  5 seu de animae humanae propagatione, dissertatio philologico-physiologica 
 1735 Maisterin väitöskirja: Disertatio gradualis  de diaeta studiosorum.
 1737  Opinnäyte teologiasta opettajan kelpoisuuteen jumaluusopilliseen tiedekuntaan: De Differentia inter Coelum Dei et Coelum Beatorum..
 1741 opinnäyte kieltenopetukseen: Disertatio philologica in Prov. XVI;33.

 Ala-Lemun kartano
Piispa Mennander huusi Kaarinassa olevan Ala-Lemun rälssitilan itselleen 1763-1764. Ennen uusjakoa Greulan rusthollin omistaja Anders Mondelin ja piispa olivat sopineet Ala-Lemun rälssitalon siirron nykyiselle paikalleen. Mennander rakennutti arkkitehti Friedrich Schröderin suunnitelman mukaan Ala-Lemun kartanon. 

Puutarhan perustamista ja hoitoa valvoi Mennanderin hyvä ystävä, kasvitieteilijä ja professori Pehr Kalm. Kartanon edessä vielä 2023 kasvaa Kalmin istuttama Metsälehmus. Mennander myi rakastamansa kartanon 1777.

 Lähteet 
 Lehikoinen, Esa; Lemmetyinen, Risto; Vuorisalo, Timo & Kivistö, Sari 2009: Suomen lintutieteen synty – Turun Akatemian aika. Faros, Turku. 



 Hanna Leinonen: "Min käre beskedlig gåsse": Kristillinen ja säädyn mukainen kasvatus C. F. Mennanderin kirjeissä pojalleen vuosina 1755–1764, tutkielma. Teologinen tiedekunta, Helsingin yliopisto 2022 

 Viitteet 

Aiheesta muualla

Luokka:Vuonna 1712 syntyneet
Luokka:Vuonna 1786 kuolleet
Luokka:Ruotsin luterilaiset arkkipiispat
Luokka:Turun piispat 1554–1817
Luokka:Ruotsin säätyvaltiopäivien valtiopäivämiehet
Luokka:Turun akatemian professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Suomalaiset kasvitieteilijät