Lapväärtti

Lapväärtti () on Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta, aiemmin pitäjä. Vuonna 1973 Lapväärtti liitettiin osaksi Kristiinankaupunkia. Tuolloin molemmat kunnat kuuluivat hallinnollisesti Vaasan lääniin, ja nykyään (2013) entisen Lapväärtin kunnan alue sijaitsee pääosin Pohjanmaan maakunnassa.

Lapväärtin naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Isojoki, Karijoki, Kristiinankaupunki, Siipyy ja Tiukka.

Historia
pienoiskuva|oikea|Lapväärtintietä paikallisen SEO-huoltoaseman kulmilla lokakuussa 2017.
Lapväärtti mainitaan ensimmäisen kerran Tukholmassa 1. kesäkuuta 1303 päivätyssä kirjeessä, jossa Ruotsin kuningas Birger Maununpoika kirjoittaa virkamiehelleen Nils Anderssonille. Kirjeessä hän käskee antaa talonpojille Michael Lapväärtistä (kirjoitusasuna Lappafärd), Andar Merikarvialta ja Tobbe Tiukasta luvan vapaasti hyödyntää Hämeen metsiä.

Lapväärtti oli pitkään osa Närpiön pitäjää, mutta siitä tuli oma kappeliseurakuntansa vuonna 1594 ja itsenäinen seurakunta vuonna 1607. Nykyinen kirkko, joka on rakennettu 1848–1851, on yksi Suomen suurimmista maaseudulla sijaitsevista kirkoista. Kirkkosalissa on istumapaikkoja 3 000 hengelle, ja rakennus on kuin pieni katedraali peltojen keskellä. Siipyy erotettiin Lapväärtistä vuonna 1860, Isojoki 1855.http://bebyggelsenamn.sls.fi/bebyggelsenamn/2597/stora-stora/ Storå ja Karijoki 1862.http://bebyggelsenamn.sls.fi/bebyggelsenamn/2598/botom-botom/ Bötom

Lapväärtti valittiin ruotsinkielisen Pohjanmaan Vuoden kyläksi vuonna 2004. Lapväärtin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Lapväärtin väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.

Vuonna 1926 Lapväärtistä liitettiin Karijokeen alue, jossa oli 876 asukasta.

Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 69,7 prosenttia Lapväärtin asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.Avain omaan maahan – tietoja Suomen kaupungeista, kauppaloista ja maalaiskunnista, s. 147. Sanoma Osakeyhtiö, 1964, Helsinki.

Taajamat
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Lapväärtissä oli neljä taajamaa: Dagsmark (251 asukasta), Härkmeri (319 asukasta), kirkonkylä (1 467 asukasta) ja Perus (207 asukasta). Vuonna 1960 Dagsmarkissa oli 326 asukasta, Härkmerellä 471 asukasta, kirkonkylässä 1 568 asukasta ja Peruksessa 292 asukasta.

Kylät
Dagsmark, Härkmeri, Lapväärtti (ruots. Lappfjärd), Lålby, Myrkky (ruots. Mörtmark; liitettiin Karijokeen 1927), Peninkylä (ruots. Åback), Uttermossa.

 Tunnettuja asukkaita 
 Oskari Frösén (s. 1976), korkeushyppääjä
 Viljami Hautaviita (1905–1985), "Suomen Teräsmies" -tittelillä esiintynyt voimamies
 Kalevi Salmi (1937–2010), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Grels Teir (1916–1999), ministeri, pääjohtaja
 Harald Teir (1914–1992), professori
 Tor-Erik Teir (1908–1988), pankinjohtaja, kaupunkineuvos
 Carl Gustaf Estlander (1834 - 1910), professori

 Katso myös 
 Luettelo Kristiinankaupungin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Lapväärtin Kyläyhdistyksen verkkosivusto 
 Myrkyn asutushistoria.  Myrkyn kylä.


*