Kunniamurha

Kunniamurha on kunniaväkivallan äärimmäinen muoto, jossa surmatyö tehdään perheen, suvun tai klaanin kunnian palauttamiseksi. Kun surmatyö kohdistuu vastapuolena olevaan ryhmään, puhutaan myös verikostosta. Tällöin kohteena voi olla kuka tahansa vastakkaiseen ryhmään kuuluva henkilö. Kunniamurhat ovat tyypillisiä klaaniyhteiskunnille ja kunniakulttuureille, joissa järjestäytyneen yhteiskunnan ote ihmisistä on vähäinen. 
 Kunniaväkivallan yhteys klaanikulttuuriin 
Suomalaisessa valistuskirjallisuudessa kunniaväkivalta usein liitetään erityisesti patriarkaattiin, eikä niinkään tiettyihin maihin, etnisiin ryhmiin tai uskontoihin. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan:

’Kunniaan’ liittyvä väkivalta ei ole sidoksissa tiettyyn maahan, etniseen ryhmään tai uskontoon, vaan sitä esiintyy monissa yhteisöissä ympäri maailmaa, erityisesti patriarkaalisissa kulttuureissa.Sosiaaliantropologi Philip Carl Salzman ei yhdistä kunniaväkivaltaa erityisesti isänvaltaan, vaan siihen, että kunniasta on tullut tärkeä koko yhteisön hyvinvoinnille. Hän tekee jaottelun kahden yhteiskuntatyypin välillä. Maanviljelyyn perustuvissa yhteiskunnissa ihmiset ovat asettuneet aloilleen, minkä seurauksena he ovat joutuneet helpoksi saaliiksi yhteiskunnallisen eliitin harjoittamalle alistamiselle ja verotukselle.Salzman, 2008, s. 21. Paimentolaisuutta harjoittavat väestöt sen sijaan pystyvät suojelemaan vapauttaan liikkumalla paikasta toiseen. Keskusvallan on vaikea tavoittaa heitä, minkä takia näissä yhteisöissä ovat säilyneet alkuperäisemmät sosiaalisen organisoitumisen muodot. Paimentolaiskulttuureita esiintyy edelleen esimerkiksi koko arabimaailman laajuudelta, sillä keskushallinnon valta ulottuu vain karttakirjoissa yhtenäisesti koko valtakunnan alueelle. Köyhissä maissa on tavallista, että hallituksen valta on heikkoa aavikoilla ja vuoristoissa.Salzman, 2008,  s. 24

Ilman keskitettyä hallintoa ja sen väkivaltakoneistoa elävät paimentolaiset joutuvat itse puolustamaan itseään muita vastaan. Antropologit puhuvat symmetrisestä vastakkainasettelusta, jossa ihmisten välinen lojaalisuus syntyy oman ryhmän etujen puolustamisesta ottaen tällöin huomioon vastapuolen organisoitumistason. Oman perheen etuja puolustetaan toista perhettä vastaan, oman suvun etuja toista sukua vastaan, oman klaanin etuja toista klaania vastaan ja oman heimon etuja toista heimoa vastaan.Salzman, 2008,  s. 11–12.

Keskusvallan ohjauksesta vapaassa klaanikulttuurissa tärkeitä arvoja ovat tasa-arvoisuus, riippumattomuus ja vapaus, itseensä ja omaan apuun luottaminen, lojaalisuus sukua kohtaan sekä sotaisuus ja rohkeus itsensä puolustamisessa. Jos yksilö tai ryhmä ei kykene puolustamaan itseään, se joutuu muitten alistamaksi. Yksilöllä on sen takia "kollektiivinen velvollisuus" osallistua paitsi oman kunniansa, tarvittaessa myös perheen, suvun, klaanin ja heimon kunnian puolustamiseen. Salzman, 2008,  s. 108.Koska tällainen lojaalisuus tuottaa yksilölle kustannuksia, klaanikulttuureihin on kehittynyt voimakas kunniantunto, jossa kunnian säilyttäminen ilmenee ensisijaisena palkkiona apuun rientävälle yksilölle. Jos henkilö, olipa hän mies tai nainen, ei lähde tarvittaessa apuun, hän menettää kasvonsa.Salzman, 2008, s. 91–93.

Paimentolaisheimojen kunniaväkivallassa on yleensä kysymys omaisuuden ja aineellisten etujen, kuten laidunmaiden tai veden turvaamisesta. Naisten ”kunnian” varjeleminen liittyy naisten rooliin uusien lasten synnyttäjinä. Lapset ovat tärkeä voimavara, sillä paimentolaiskulttuurit ovat työvaltaisia, ja perheen ja suvun sotilaallinen voima muita vastaan perustuu olennaisesti niiden päälukuun.Salzman, 2008,  s. 128. 

Kunniaväkivalta on kulttuurin osatekijä, joka korvaa paimentolaisheimoilta puuttuvan keskitetyn väkivaltakoneiston. Tällaisessa tilanteessa jokainen joutuu puolustamaan itseään ja kunniaansa tai joutuu toisten alistamaksi. 

 Kunniaväkivalta ja islam 
Islam syntyi klaaniyhteiskuntien hallitsemassa ympäristössä, mitä osaltaan kuvastaa se, että Muhammedin elämäkerrassa kuvataan huolellisesti hänen klaanitaustansa ja esitellään Muhammed eräänlaisena maantierosvona, joka elää klaanikulttuuriin kuuluvien tapojen mukaisestiSalzman, 2008,  s. 136. ryösti kymmeniä karavaaneja.  

Paimentolaiselämään kuuluva kunniakulttuuri onkin sulautunut osaksi islaminuskoa. Kunniaväkivalta on saanut ilmauksensa  ”hyvään kehottamisen ja pahan kieltämisen” periaatteena, joka löytyy myös Koraanista (3:104 ja 9:71). Ayaan Hirsi Ali kirjoittaa, että "Äärimuodossaan hyvään käskemisen ja pahan kieltämisen aate tarjoaa oikeutuksen niille isille, veljille, sedille ja serkuille, jotka "kunniamurhaavat" naispuolisia sukulaisiaan, mikäli näiden uskotaan tehneen anteeksiantamatonta syntiä."  Periaate tarkoittaa, että kuka tahansa, joka näkee vääryyden tapahtuvan, ottaa asiakseen korjata sen. Islamilaisen lain käsikirja Reliance of the Traveller kertoo, että tämä periaate on mitä tärkein uskonnon perustekijä. Jos se poistettaisiin, myös uskonto katoaisi.  

Periaatteen mukaisessa väliintulossa on kahdeksan tasoa: 1) rikkomuksen luotettava todentaminen, 2) rikkeen tekijälle kerrotaan teon vääryys, 3) häntä varoitetaan Jumalan rangaistuksesta, 4) rikkeen tekijää moititaan voimakkain sanoin, 5) käydään käsiksi esimerkiksi rikkomalla luvattomat musiikki-instrumentit tai kaatamalla viini maahan, 6) henkilöä uhataan ja pelotellaan väkivallalla, 7) häntä lyödään ja potkitaan, ja 8) jos muu ei auta, lopuksi turvaudutaan aseisiin ja tarvittaessa ulkopuoliseen apuun, jolloin rikkeen tekijä on lupa tappaa.Umdat al-Salik, s. 720–724.

Kunniamurhat Suomessa
Korkein oikeus (KKO) on ottanut kantaa kunniamurhan valmistelun tunnusmerkistöön. Vuonna 2017 KKO hylkäsi syytteen, joka koski Suomen ensimmäistä epäiltyä kunniamurhan valmistelujuttua. Tapauksessa irakilaismiehen lähettämistä viesteistä ei ollut riittävästi pääteltävissä hänen aikeensa tappaa sisarensa. 

Srilankalaistaustainen mies tuomittiin 2024 Suomessa srilankalaissyntyisen vaimonsa murhasta elinkautiseen. Teon eli puukotuksen motiivina oli mustasukkaisuus. Todistelun perusteella avioero sopi huonosti perinteiseen srilankalaiseen kulttuuriin, minkä takia käräjäoikeus piti tekoa kunniamurhana. Kunniamurha Vantaalla – Mies tuomittiin elinkautiseen. Iltalehti 1.11.2024.

Vuonna 2024 käräjäoikeus käsitteli irakilaismiehen tapausta, jossa mies poltti ex-puolisonsa elävältä kaapattuaan hänet autoon. Syyttäjän mukaan kyse oli kunniamurhasta. 

Kunniaan liittyvät tekijät ovat olleet osana myös vuonna 2024 Pitäjänmäen McDonald'sissa tapahtuneessa murhassa, jossa nainen puukotettiin kuoliaaksi. Poliisin esitutkintamateriaalissa todetaan tapauksesta seuraavaa: "Ilmi tulleet seikat viittaavat teon motiivina olleen häpäistä tai nöyryyttää [kohdehenkilöä] väkivalloin [tappajan] ja tämän suvun kunnian palauttamiseksi." 

Tapauksessa todetaan myös muita kunniaväkivallalle tyypillisiä piirteitä: "Esitutkinnassa on saatu viitteitä suhteen väkivaltaisuudesta, kontrolloivuudesta ja alistavuudesta. Kontrolloinnin ilmenemismuotoja ovat olleet [uhrin] yhteydenpidon ja liikkumisen rajoittaminen. Uhrin omaiset ovat kertoneet myös [uhriin] kohdistuneesta fyysisestä väkivallasta." 

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 

 Kaleva: Murha on aina kunniaton . Kaleva 29.7.2010.

Luokka:Perheväkivalta
Luokka:Väkivaltarikokset