Tigrinja

Tigrinja (omakielinen nimi ትግርኛ, təgrəñña) on Etiopian Tigrayn alueella ja Eritreassa asuvien etelätigrejen puhuma seemiläinen kieli,Jazyki mira, s. 260–263. joka kuuluu etiopianseemiläisten kielten pohjoishaaraan. Sen lähimmät sukukielet ovat tigre ja ge’ez. Etiopiassa tigrinjasta käytetään myös nimitystä tigrai. Se jakautuu toisiaan lähellä oleviin murteisiin, joita ei ole riittävästi tutkittu. Päämurteita on ainakin kaksi.

 Puhujamäärät ja status 
Etiopian vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan tigrinjaa puhui äidinkielenään 4 325 000 henkeä eli noin 6 prosenttia maan väestöstä. Tigrayn alueella puhujia oli 95 prosenttia. Eritreassa tigrinjaa puhuu äidinkielenään noin puolet väestöstä (2,5 miljoonaa vuonna 2006) maan pohjoisosassa, varsinkin Eteläisellä ja Keskisellä alueella. Kieltä käyttävät myös Eurooppaan, Yhdysvaltoihin ja Lähi-itään muuttaneet siirtolaiset. Eritreassa arviolta 70 % maan asukkaista osaa tigrinjaa.

Etiopian hallitus nosti tigrinjan virallisen kielen asemaan vuonna 2024 yhdessä somalin, afarin ja oromon kanssa. Tigrinjaa käytetään laajasti kouluopetuksessa, tiedotusvälineissä, lehdistössä ja kirjallisuudessa. Tigrayn alueen ja Eritrean kirjakielissä on eroja, jotka koskevat lähinnä sanastoa ja oikeinkirjoitusta. Eritreassa ei ole virallista kieltä, vaan vuoden 1997 perustuslakiluonnos katsoo kaikkien maan kielten olevan tasavertaisia. Huomionarvoista on kuitenkin se, ettei perustuslakiluonnos ole virallisesti voimassa.

 Historia ja kirjakieli 
Tigrinjan vanhin kielenmuistomerkki on 1800-luvulla laadittu lakikokoelma. Kirjakieltä käyttivät vuosisadan lopusta lähtien katoliset ja protestanttiset lähetyssaarnaajat, Italian siirtomaahallinto sekä Eritrean brittiläinen sotilashallinto vuosina 1941–1952. Tigrinjan käyttö kouluopetuksessa päättyi sen jälkeen kun Eritrea liitettiin Etiopiaan. Se alkoi uudelleen maan itsenäistyttyä vuonna 1993. Samoihin aikoihin kieltä alettiin viljellä myös Tigrayssa.

Tigrinjaa kirjoitetaan etiopialaisella kirjaimistolla. Oikeinkirjoitus noudatti aikaisemmin ge’ezin malleja, mutta perustuu nykyään etupäässä puhekieleen. Kirjakielen pohjana on historiallisen Hamasienin alueen ja Asmaran kaupungin murre.

Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan tigrinjaksi ensimmäisen kerran vuonna 1956. 

 Fonologia 

 Konsonantit 
BilabiaaliLabiodentaaliDentaaliPostalveolaariPalataaliVelaariFaryngaaliGlottaaliNorm.Lab.NasaalimnɲKlusiiliNorm.p | bt | dk | gkʷ | gʷʔEjek.pʼtʼkʼkʷʼAffrikaattaNorm.t͡st͡ʃEjek.t͡sʼt͡ʃʼFrikatiiviNorm.f | (v)sʃ(x)(x)ħ | ʕhEjek.sʼ(xʼ)(xʷʼ)LateraalilTremulanttirPuolivokaaliwj
Lähde:

 Vokaalit 
EtinenKeskinenTakainenSuppeaiuPuolisuppeaeəoPuoliavoinAvoina
Lähde:

 Kielioppi ja sanasto 
Tigrinjan fonologiassa ja syntaksissa on muiden etiopianseemiläisten kielten tapaan keskikuušilaisten kielten substraattivaikutustaJazyki mira, s. 263.. Perussanasto on lähellä ge’eziä, mutta jopa neljännes sanavarastosta on lainattu kuušilaisista kielistä. Lainasanoja on saatu myös arabiasta, amharasta, italiasta ja englannista.Jazyki mira, s. 307–309.

Tigrinjan perussanajärjestys on subjekti–objekti–verbi.Kielessä on kaksi sukua maskuliini ja feminiini. Lisäksi kielessä on käytössä määrätty artikkeli mutta ei määräämättömiä artikkeleita. 

Lähteet


Viitteet

Aiheesta muualla

luokka:Eritrean kielet
luokka:Etiopian kielet
Luokka:Seemiläiset kielet