Konserttimestari

Konserttimestari () on sinfoniaorkesterissa ensimmäisten viulujen äänenjohtaja, jonka tehtäviin kuuluu vastata koko jousiston jousituksista, soittaa orkesterikirjallisuuteen sisältyvät viulusoolot sekä toimia soittajien ja kapellimestarin välisenä yhdyssiteenä.Musiikki, Suuri musiikkitietosanakirja 3, s. 232. Espoo: Weilin + Göös, 1990 Andante, klassisen musiikin tietosanakirja, s. 258. Helsinki WSOY 2002  Konserttimestari on osaltaan vastuussa esityksistä, ei vain omassa ryhmässään, vaan käytännössä koko jousiston osalta valitsemalla jousitukset ja muut soittotavat sekä olemalla aloitteellinen kaikissa sisääntuloissa.Otavan iso musiikkitietosanakirja 3, s. 497, Ingmar Bengtsson. Helsinki 1978 Osoittamansa musiikillisen aloitekykynsä johdosta konserttimestaria voidaan pitää tavallaan koko orkesterin äänenjohtajana.Gereon Brodin: Musikordboken, s. 131. Stockholm 1975 

Alun perin konserttimestari johti konsertteja yhdessä cembalistin kanssa,Spectrum 8, s. 544, Porvoo 1979 mutta kapellimestarin osuus konsertin johtajana kävi välttämättömäksi Ranskan suuren vallankumouksen jälkeisinä vuosina musiikin monimutkaistumisen ja orkestereiden suurentumisen vuoksi: orkesterin johtaminen siirtyi kokonaan konserttimestarilta varsinaiselle orkesterinjohtajalle.Musiikkikirja, s. 40, Helsinki: Interbook-Interkirja, 1980  Tämä entisajan johtava asema heijastuu vieläkin Isossa-Britanniassa, missä konserttimestarilla () on tärkeä asema ja hänen nimensä painetaan ohjelmaan erikseen orkesterin kapellimestarin jälkeen.Otavan iso musiikkitietosanakirja 3, s. 497. Ingmar Bengtsson. Helsinki Otava 1978. 

Joissakin pienemmissä kokoonpanoissa konserttimestari johtaa edelleen esityksiä. Tällaisia ovat esimerkiksi kamariorkesteri Europa Galante, johtajana viulutaiteilija Fabio Biondi ja Akademie für Alte Musik Berlin.

 Lähteet 

Luokka:Musiikkitermit