Pauli Nevala

Pauli Lauri Nevala (30. marraskuuta 1940 Pohja – 20. kesäkuuta 2025) oli suomalainen keihäänheittäjä ja olympiavoittaja. Hän voitti ensimmäisen aikuisten Suomen-mestaruutensa vuonna 1961. Samana vuonna hän heitti myös Suomen ennätyksen. Vuonna 1964 Nevala voitti kultaa Tokion olympialaisissa ja vuonna 1969 hopeaa Ateenan Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Uransa parhaan tuloksen 92,64 Nevala heitti vuonna 1970. Nevala oli yksi maailman parhaista heittäjistä vuodesta 1961 vuoteen 1971, jolloin hän joutui loukkaantumisen vuoksi lopettamaan uransa.

Varhaisvuodet
Pauli Nevala syntyi 30. marraskuuta 1940 Pohjan pitäjässä Lauri ja Margit Nevalan perheen esikoisena. Hänelle syntyi neljä pikkuveljeä ja yksi pikkusisko. Perhe muutti vuonna 1945 Teuvalle, jossa isä joutui ryyppykaverinsa puukottamaksi vuonna 1949. Sen jälkeen yksihuoltajaäidin perhe oli köyhä ja eli kunnan sosiaalitukien varassa Äystöllä. Nevala urheili muiden lasten kanssa ja opetteli soittamaan eri soittimia. Koulunkäynti hänelle ei juurikaan maittanut. Nevala alkoi tehdä raskaita ansiotöitä jo 13-vuotiaana elättääkseen perhettään, aluksi naapurin maatilalla.Lax 1971, s. 11–30.

Keihäsura
Nevala alkoi heittää keihästä kesällä 1954 ja osallistui koululaiskisoihin. Hän myös hiihti aluksi kilpaa, mutta ei menestynyt siinä lajissa. Nevala kiinnostui keihäänheitosta tosissaan keväällä 1955 ja kävi harjoittelemassa Teuvalla kunnan parhaan heittäjän Aarne Männistön innostamana. Ensimmäisen oikean keihäänsä hän osti seuraavana keväänä. Kesällä 1956 Nevala kilpaili piirikunnallisissa keihäskilpailuissa ja heitti jo yli 50 metrin heittoja. Kesällä 1957 hänen ennätyksensä parani 58,50:een, mistä hän sai palkinnoksi puvun. Seuraavana kesänä hän heitti Teuvan Rivakan edustajana 64 metriä ja sitä seuraavana 68 metriä.Lax 1971, s. 32–43.

Kesäkuussa 1960 Nevala kävi ensimmäisen ison kilpailunsa ja sijoittui neljänneksi Porin kansainvälisissä kilpailuissa tuloksella 69,67. Nuorten SM-kisoissa Kauhavalla hän voitti kultamitalin tuloksella 72,56. Elokuussa nuorten kolmimaaottelussa Nevala jäi kolmanneksi. Saman vuoden syksyllä Nevala aloitti asepalveluksensa Pohjanmaan Jääkäripataljoonassa.Lax 1971, s. 44–46.

Kotiuduttuaan armeijasta Nevala jatkoi uraansa ja kilpaili ahkerasti kesällä 1961 niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Elokuussa hän voitti ensi kertaa aikuisten Suomen-mestaruuden, ja syyskuussa hän heitti Suomen ennätyksen 84,23, jolla hän sijoittui maailmantilastossakin toiseksi.Lax 1971, s. 60, 84–87. Palkinnoksi Teuva rakennutti ja lahjoitti Nevalalle omakotitalon. Hän sai työpaikan puhelinlinjojen rakentajana.Lax 1971, s. 60–70. Vuonna 1966 hänestä tuli Teuvan urheiluohjaaja.Lax 1971, s. 80.

Kesällä 1962 Nevala voitti jälleen Suomen-mestaruuden. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Belgradissa hän epäonnistui eikä selviytynyt loppukilpailuun. Hänen paras tuloksensa kesältä oli 80,80. Kesällä 1963 Nevala voitti kolmannen Suomen-mestaruutensa. Heinäkuussa hän heitti Helsingissä Pohjoismaiden ja Suomen ennätyksen 86,33, joka oli myös maailman kauden kärkitulos.Lax 1971, s. 90–103.

Nevala valittiin lokakuussa 1964 pidettäviin Tokion olympialaisiin. Harjoittelu sujui hyvin, mutta alkukaudella hänen tuloksensa olivat vaatimattomia. Syksyyn mennessä tuloskunto oli löytynyt, ja Tokiossa Nevala heitti olympiakultaa tuloksella 82,66.Lax 1971, s. 104–118.
pienoiskuva|Pauli Nevala voittaa kultaa 1964.
Kaudella 1965 Nevala kilpaili harvakseltaan ja tulokset olivat vaatimattomia. Budapestin EM-kilpailuissa 1966 Nevala sijoittui neljänneksi.Lax 1971, s. 123–133. Kaudella 1967 Nevala heitti parhaimmillaan 84,54 ja voitti maaotteluita ja Suomen-mestaruuden.Lax 1971, s. 165.

Olympiakaudelle 1968 Nevala monipuolisti harjoitteluaan. Hänen parhaiden heittojensa keskiarvo elokuuhun mennessä oli hänen uransa paras, 83,47. Vaikka Nevala oli elämänsä kunnossa, hän ei selviytynyt Mexicon olympiakisojen loppukilpailuun. Hän heitti karsinnassa noin 85 metriä, mutta heitto tuli lappeelleen ja hylättiin.Lax 1971, s. 172–175. Nevalan tulostason nousun takana vuonna 1968 oli se, että hän oli ryhtynyt neuvostoliittolaisten esimerkkiä noudattaen käyttämään anabolisia steroideja, jotka eivät siihen aikaan olleet kiellettyjä.Lax 1971, s. 238–240.Olympiavoittaja katuu piristekäyttöään: ”Otin uudestaan, kun tappamisen maku katosi”

Kesäkuussa 1969 Nevala heitti ennätyksekseen 87,00 ja myöhemmin samana kesänä Teuvalla 91,40.Lax 1971, s. 182–185. Ateenan EM-kilpailuissa hän heitti hopeaa tuloksella 89,58.Lax 1971, s. 193.

Kaudella 1970 Nevala oli maailman ylivoimainen ykkösheittäjä. Hän heitti useasti yli 90 metriä, parhaallaan syyskuussa Helsingissä 92,64. Hän sijoittui vuoden urheilijan valinnassa toiseksi.Lax 1971, s. 230–233. Yhdysvaltalainen Track & Field News rankkasi Nevalan maailman parhaaksi keihäänheittäjäksi.

Nevalan ura päättyi yllättäen huhtikuussa 1971 Abidjanissa Norsunluurannikolla, missä hän loukkasi olkapäänsä pahoin. Nevala on epäillyt hormonien käytön olleen syynä loukkaantumiseen, joka päätti hänen uransa. Valmentaja Leo Pusan mukaan kyse saattoi olla omalaatuisesta harjoituksesta, jossa Nevala pyöritti painonnostolevyä kädessään; harjoite mahdollisesti venytti olkapään lihakset liian löysiksi tukemaan niveltä.

Nevala arvosteli usein kärkevästi Suomen urheilujärjestelmän epäkohtia ja suomalaisia urheilujohtajia. Vuoden 1970 Kalevan kisoissa hän ja Jorma Kinnunen astuivat kaikki karsintaheittonsa yli vauhdittaakseen huippu-urheilijoiden stipendijärjestelmän perustamista.

Muu elämä
Nevala meni elokuussa 1965 naimisiin Mirja Peltosen kanssa.Lax 1971, s. 149. He saivat kaksi lasta. Nevala oli absolutisti, eikä polttanut tupakkaa. Hän oli koulussa koulukiusattu. Hän aloitti työnteon jo 13-vuotiaana.

Nevala oli eduskuntavaaleissa 1970 Suomen Maaseudun Puolueen ehdokkaana. Hän sai noin 600–700 ääntä, mikä ei riittänyt läpimenoon.Lax 1971, s. 195, 206.

Uran jälkeen
Joulukuussa 2011 Nevala sai liikuntaneuvoksen arvonimen.

Nevala menehtyi nopeasti edenneeseen sairauteen 20. kesäkuuta 2025.

 Saavutuksia 
 Olympiakultaa 1964
 EM-hopeaa 1969
 SM-kultaa 1961, 1962, 1963 ja 1967
 SM-hopeaa 1968 ja 1969
 SM-pronssia 1966
 Ennätys 92,64 m

 Lähteet 



 Viitteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 
 Koski, Asko: Nevalan kaikki kilpailut (arkistoitu versio, archive.org)
 Pauli Nevalan "kaamea heitto" – Ylen Elävä arkisto



Luokka:79.1 Yleisurheilu
Luokka:Suomalaiset keihäänheittäjät
Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat
Luokka:Vuonna 1940 syntyneet
Luokka:Vuonna 2025 kuolleet