Kanneljärvi

Kanneljärvi on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Kanneljärven pinta-ala oli 246,3 km² ja asukasluku 3 552 (1939).

Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 8 koulupiiriin.

Historiaa
Kanneljärvi erotettiin Uudestakirkosta omaksi kunnakseen vuonna 1925. Kanneljärven luterilaisen kirkon lisäksi Kanneljärvellä sijaitsi ortodoksinen Mustamäen Kristuksen kirkastumisen kirkko eli Mustamäen kirkko. Mustamäen kirkko tuhoutui jatkosodassa, mutta luterilainen kirkko säästyi. Se paloi 1984, mutta runko on edelleen pystyssä.

Kanneljärven väestöä sijoitettiin jatkosodan jälkeen Kiikalaan, Kiskoon, Kuusjoelle, Muurlaan, Pertteliin, Saloon, Suomusjärvelle ja Uskelaan. Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1951, s. 127. Otava 1950, Helsinki. 

Nykyaika
Kanneljärven kirkonkylän venäjänkielinen nimi on ollut Pobeda (Победа) vuodesta 1948 lähtien, ja se on nykyisin Leningradin alueen Raivolan kuntaan kuuluva taajama.

Kanneljärven nimi on Venäjällä säilynyt Kanneljärven aseman ja asemakylän nimenä ().

 Kanneljärveläisiä 
 Viljo Aho (1932–2013), nyrkkeilijä
 Matti Lampainen  (s. 1932)  jääkiekkoilija ja valmentaja
 Paavo Montonen (1892–1986), kirjailija
 Richard Määttänen (1900–?), yleisurheilija
 Vilho Nikkanen (1885–1960), kansanedustaja
 Yrjö Nikkanen (1914–1985), yleisurheilija
 Erkki Paavolainen 1890–1960), kansanedustaja
Jaakko Paavolainen (1926–2007), historiantutkija
 Heikki Pennola (ent. Åhlman) (1879–1960), yleisurheilija
 Simson Pilkka (1880–1959), kansanedustaja
 Rebekka Räsänen (1908–1983), kirjailija
 Vilho Rättö (1913–2002), Mannerheim-ristin ritari
 Unto Seppänen (1904–1955), kirjailija

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Kanneljärvi - pitäjä kannaksella
 Kanneljärvi (luovutettukarjala.fi)
 Kanneljärven kartta (luovutettukarjala.fi)
Kanneljärvisäätiö 

Luokka:Kanneljärvi