Liskot

Liskot (Lacertilia) on alalahko suomumatelijoiden (Squamata) lahkossa. Ryhmä on parafyleettinen, sillä se sulkee pois käärmeet.

Liskot ovat yksi maailman monimuotoisimmista ja menestyneimmistä maanpäällisten selkärankaisten ryhmistä. Liskoja elää melkein kaikissa mahdollisissa elinympäristöissä sademetsistä aavikoille, ja tundralta Tyynenmeren atolleille ja korkeille vuorenrinteille. Liskoja tunnetaan yli 7 000 lajia, ja vuosittain tunnistetaan noin 100 uutta lajia.O’Shea 2021, s. 6–7.

 Piirteet 
Pienimmät liskot ovat vain 17 millimetrin pituisia. Suurin on komodonvaraani, joka kasvaa kolmimetriseksi kuonosta hännänpäähänO’Shea 2021, s. 11.. Joillain liskoilla on myrkkyrauhaset, ja myös suurimpien lajien kynnet, hampaat ja hännät voivat olla vaarallisia ihmiselle.

Liskot ovat vaihtolämpöisiä. Niiden kehoa peittävät suomut, ja jotkin lajit ovat kirkkaasti kuvioituja. Useimmilla liskoilla on neljä raajaa, joista jokaisessa on viisi varvasta. Moni pieni lisko pystyy irrottamaan häntänsä puolustautumiskeinona.

Liskoilla on kloaakki, ja koirailla on hemipenis. Useimmat lajit lisääntyvät munimalla, mutta jotkin lajit synnyttävät eläviä poikasia. Jotkin liskolajit kykenevät neitseelliseen lisääntymiseen.

Liskoja elää maan päällä, maakoloissa, puissa ja vedessä. Osa liskoista elää päivisin ja osa öisin. Liskoihin kuuluu niin lihansyöjiä, hyönteissyöjiä, kasvissyöjiä kuin kaikkiruokaisiakin lajeja.

 Kehitys 
Varhaisin tunnettu liskofossiili on peräisin 240 miljoonan vuoden takaa keskitriaskaudelta, ja se sai lajinimen Megachirella wachtleri. Sen kehityslinja ei ole kuitenkaan selviytynyt nykyaikaan. Useimpien nykyisten liskojen kehityslinjat saivat alkunsa arviolta varhaisjurakauden 200–170 miljoonaa vuotta sitten ja varhaisliitukauden 145–130 miljoonaa vuotta sitten välisenä aikana.O’Shea 2021, s. 8–9.

Nykyihmisen ajan suurin lisko oli megalania, joka eli Australiassa pleistoseenikaudella vielä 48 000 vuotta sitten. Se kasvoi arviolta 5,5–7,9-metriseksi.O’Shea 2021, s. 11.

Liskoille on piirretty erilaisia sukupuita. Erään sukupuun mukaan ensimmäiseksi suomumatelijoiden kantalinjasta erkaantui alalahdko Dibamia, sitten Gekkota ja kolmanneksi Scincomorpha. Toisen sukupuun mukaan ensin erkaantui Iguania.O’Shea 2021, s. 12–13.

 Suomessa 
Suomessa luonnonvaraisina eläviä liskolajeja ovat sisilisko ja vaskitsa. Vuonna 2014 Lounais-Suomessa havaittiin hietasisilisko. Se luokitellaan haitalliseksi vieraslajiksi.

Lähteet

Viitteet

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit