Ruusut

Ruusut eli aitoruusut (Rosa) on suku ruusukasvien heimossa. Sukuun kuuluu yli sata lajia. Ruusut ovat puuvartisia pensaita tai melko jäykkävartisia köynnöksiä. Ruusuja käytetään yleisesti koristekasveina. Suvusta on jalostettu runsaasti erilaisia lajikkeita koristekasvikäyttöön, joista monia käytetään leikkokukkina.

 Kuvaus 
Ruusut ovat piikkisiä pensaita tai köynnöksiä. Ruusujen lehdet ovat yleensä 5–15 cm pitkät ja niissä on yleisimmin 5–9 lehdykkää. Lehtien koko ja värisävyt vaihtelevat, samoin piikkien määrä ja koko.

Kukat ovat yksittäin tai kukinto on harvakukkainen huiskilo. Villiruusun kukassa on viisi terälehteä, jalostetuissa muodoissa niitä on kuitenkin usein paljon enemmän. Luonnonmuotojen värit vaihtelevat valkoisesta vaaleanpunaiseen, myös keltaisia on.

Kukkimisen jälkeen kukkapohjus kehittyy marjamaiseksi epähedelmäksi, kiulukaksi, jota sanotaan myös ruusunmarjaksi ja jonka sisällä kehittyvät pähkylät.. Ruusunmarja sisältää runsaasti C-vitamiinia.

 Levinneisyys Suomessa 
Suomessa suvun lajeista kasvaa luontaisena kuusi lajia; karjalanruusu, metsäruusu, koiranruusu, orjanruusu, okaruusu ja iharuusu. Näiden lisäksi kurtturuusua, juhannusruusua ja punalehtiruusua tavataan viljelykarkulaisina tai viljelyjäänteinä.

 Ruusujen historiaa 
Ruusuilla on monia merkityksiä ja käyttötapoja. Ensimmäiset merkit ihmisen ja ruusun yhteisestä historiasta ajoitetaan noin 2300 eaa. Eufratin ja Tigrisin alueelle. Myöhemmin on löydetty ruusuvedestä esittäviä savitauluja, ja lisäksi faaraoiden haudoissa on ollut merkkejä ruusuista.

Ruusut ovat kulkeutuneet Pohjolaan munkkien kautta, ja 1800–luvulla ruusuinnostus kasvoi huimasti. Useat suomalaisten puutarhojen ruusulajit ja lajikkeet ovat peräisin Pietarista, mutta yhden vanhimman ruusun, juhannusruusun, alkuperää ei ole saatu selville.

Ruusut symboloivat onnea, kestävää rakkautta sekä jälleensyntymistä, lisäksi sen katsotaan olevan vaikenemisen merkki. Ruusun heraldistinen symboli esiintyy vahvasti tyyliteltynä. Myös väreillä on omat merkityksensä. Orastavasta rakkaudesta kertoo vaaleanpunainen ruusu, surua ja kuolemaa symboloi puolestaan valkoinen ruusu, joka ilmentää myös toisaalta puhtautta ja viattomuutta.

Bengt Schalin on toiminut Suomessa merkittävänä ruusuvaikuttajana vuosina 1946–1957. Schalin toimi Helsingin kaupunginpuutarhurina, ja rikastutti kaupunkia istuttamalla monia pensasruusuja.

 Hyötykäyttö 
Ruusuja arvostetaan niiden ulkonäön ja tuoksun takia, mutta niillä on myös hyötykäyttöä. Ruusujen kiulukoissa on paljon C-vitamiinia sekä jonkin verran A-vitamiinia. Kiulukoista voi keittää soseita, mehua jne. Kiulukoiden lisäksi myös ruusujen lehdistä voi valmistaa teetä, ja ruusujen terälehdet ovat kauniita ja syötäviä koristeita . Syötäväksi sopivat puhtaissa olosuhteissa kasvaneet myrkyttämättömät kukat, kukkakauppojen varsiruusujen terälehtiä ei kannata syödä.

 Kulttuurissa 
Ruusu on ollut vuosisatojen ajan suosittu koristekasvi, lahjaesine ja symboli, ja ruusu on eräs merkittävimmistä kauppakukista. Se on myös yleinen kuva-aihe heraldiikassa.

Ruusu viittaa usein niin taivaalliseen kuin maalliseenkin rakkauteen.

 Poliittinen symbolismi 
Monet sosiaalidemokraattiset ja työväenpuolueet ovat käyttäneet historiallisena tunnuksenaan tummanpunaista ruusua, esimerkiksi Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue sekä Norjan työväenpuolue.

 Luonnonlajeja 

 beggerinruusu (Rosa beggeriana)
 gallianruusu (Rosa gallica)
 helenanruusu (Rosa helenae)
 heleäorjanruusu (Rosa vosagiaca, syn. R. dumalis subsp. dumalis)
 herttaruusu (Rosa prattii)
 himmeäorjanruusu (Rosa caesia, syn. R. dumalis subsp. coriifolia)
 hurtanruusu (Rosa subcanina)
 idänmetsäruusu eli idänruusu (Rosa amblyotis)
 iharuusu (Rosa mollis, syn. R. villosa subsp. mollis)
 jaakonruusu (Rosa rousseauiorum)
 japaninköynnösruusu (Rosa multiflora)
 kaariruusu (Rosa maximowicziana)
 kainoruusu (Rosa inodora, syn. Rosa elliptica)
 kalebassiruusu (Rosa sertata)
 kanadanruusu (Rosa blanda)
 karjalanruusu (Rosa acicularis)
 karoliinanruusu (Rosa carolina)
 karvakoiranruusu (Rosa corymbifera, syn. R. canina subsp. dumetorum)
 kastanjaruusu (Rosa roxburghii)

 kaukasianruusu (Rosa iberica)
 kiiltoruusu (Rosa virginiana)
 kiinankeltaruusu (Rosa hugonis)
 koiranruusu eli kaljukoiranruusu (Rosa canina)
 koreanruusu (Rosa koreana)
 kultaruusu (Rosa xanthina)
 kurtturuusu (Rosa rugosa)
 luhtaruusu (Rosa palustris)
 luumuruusu (Rosa villosa)
 lännenruusu (Rosa woodsii)
 mandariiniruusu (Rosa moyesii)
 metsäruusu (Rosa majalis, syn. Rosa cinnamomea)
 neidonruusu (Rosa alba)
 nukkaruusu (Rosa tomentosa)
 nukkeruusu (Rosa nitida)
 nutkanruusu (Rosa nutkana)
 nystyruusu (Rosa glutinosa, syn. Rosa pulverulenta)
 okaruusu (Rosa sherardii)
 omenaruusu (Rosa rubiginosa)

 orjanruusu (Rosa dumalis)
 pamirinruusu (Rosa fedtschenkoana)
 persianruusu (Rosa foetida)
 pimpinellaruusu (Rosa spinosissima, aik. Rosa pimpinellifolia)
 preeriaruusu (Rosa setigera)
 punalehtiruusu (Rosa glauca)
 raspiruusu (Rosa jundzillii)
 rönsyruusu (Rosa blanda)
 silkkiruusu (Rosa sericea)
 sulkaruusu (Rosa tomentella)
 suloruusu (Rosa willmottiae)
 taiganruusu (Rosa davurica)
 turkestaninruusu (Rosa kokanica)
 turkinruusu (Rosa boissieri)
 uurnaruusu (Rosa gymnocarpa)
 vainioruusu (Rosa agrestis)
 venäjänruusu (Rosa glabrifolia)
 viiniruusu (Rosa eglanteria)
 viuhkoruusu (Rosa cymosa)
 vuoriruusu (Rosa pendulina)

 Lajikkeita 

 Ryhmiä 
Ruusulajikkeet voidaan jakaa ainakin seuraaviin ryhmiin:

 bengalinruusut (Rosa Chinensis-ryhmä)
 blandaruusut (Rosa Blanda-ryhmä)
 bourbonruusut (Rosa Bourbon-ryhmä)
 boursaultruusut (Rosa Boursault-ryhmä)
 caninaruusut (Rosa Canina-ryhmä)
 floribundaruusut (Rosa Floribunda-ryhmä)
 grandifloraruusut (Rosa Grandiflora-ryhmä)
 kartanoruusut (Rosa Centifolia-ryhmä)
 kesädamaskoruusut (Rosa Damascena-ryhmä)
 kirkonruusut (Rosa Francofurtana-ryhmä)
 myskiruusut (Rosa Moschata-ryhmä)
 neidonruusut (Rosa Alba-ryhmä)
 neilikkaruusut (Rosa Grootendorst-ryhmä)
 noisetteruusut (Rosa Noisette-ryhmä)

 pikkuruusut (Rosa Miniatyr-ryhmä)
 polyantharuusut (Rosa Polyantha-ryhmä)
 portlandruusut (Rosa Portland-ryhmä)
 puistoruusut (Rosa Puistoruusu-ryhmä)
 ranskanruusut (Rosa Gallica-ryhmä)
 remontanttiruusut (Rosa Remontantti-ryhmä)
 sammalruusut (Rosa Centifolia Muscosa-ryhmä)
 syysdamaskonruusut (Rosa Bifera-ryhmä)
 tarhahelenanruusut (Rosa Helenae-ryhmä)
 tarhakurtturuusut (Rosa Rugosa-ryhmä)
 tarhaomenaruusut (Rosa Rubiginosa-ryhmä)
 tarhapimpinellaruusut (Rosa Pimpinellifolia-ryhmä)
 teehybridiruusut (Rosa Teeristeymä-ryhmä)

 Lajikkeita 
Ainakin seuraaville ruusulajikkeille on annettu suomenkielinen nimi:

 apteekkarinruusu (Rosa 'Officinalis')
 filemoninruusu (Rosa 'Souvenir de Philémon Cochet')
 hansaruusu (Rosa 'Hansa')
 harisoninkeltaruusu (Rosa 'Harison's Yellow')
 idänjuhannusruusu (Rosa 'Grandiflora')
 juhannusruusu (Rosa spinosissima 'Plena')
 kapusiiniruusu (Rosa foetida 'Bicolor')
 keijunruusu (Rosa 'Dart's Defender')
 kempeleenruusu (Rosa × malyi 'Kempeleen Kaunotar')
 kirjoapteekkarinruusu (Rosa 'Rosa Mundi')
 malvaruusu (Rosa majalis 'Malvankukka')
 marianruusu (Rosa × obovata)
 morsionruusu (Rosa 'Juhannusmorsian')
 mustialanruusu (Rosa 'Minette')
 mökinruusu (Rosa majalis 'Foecundissima')
 neuvoksenruusu (Rosa × spaethiana)
 neuvoksettarenruusu (Rosa × spaethiana 'Spek's Improved')

 nilsinruusu (Rosa 'Nils')
 norjanruusu (Rosa 'Hurdal')
 nukkekurtturuusu (Rosa × rugotida)
 onnenruusu (Rosa 'Onni')
 papulanruusu (Rosa 'Papula')
 persiankeltaruusu (Rosa foetida 'Persiana')
 pietarinruusu (Rosa × majorugosa)
 piharuusu (Rosa × malyi)
 ruskelanruusu (Rosa 'Ruskela')
 sipinruusu (Rosa 'Sipi')
 suomenköynnösruusu (Rosa 'Pohjantähti')
 suviruusu (Rosa 'Poppius')
 tarjanruusu (Rosa 'Tarja Halonen')
 teresanruusu (Rosa 'Thérèse Bugnet')
 tornionlaaksonruusu (Rosa majalis 'Tornedal')
 valamonruusu (Rosa 'Splendens')
 valkokurtturuusu (Rosa rugosa f. alba)
 vihdinruusu (Rosa ’Olkkala’)

 Taudit ja tuholaiset 

Ruusujen tuholaisia ovat ainakin:
 hallamittari (Operophthera brumata) (toukat)
 isoruusukirva (Macrosiphum rosae)
 kanukkakilpikkä (Parthenolecanium corni)
 kirvat (Aphididae)
 kiulukkakärpänen (Rhagoletis alternata)
 orjantappurakääriäinen (toukat)
 pensaskääriäinen (Archips rosana) (toukat)
 ruusuetanainen (Endelomyia aethiops)
 ruusukaskas (Typhlocyba rosae)
 ruusukääriäinen (Croesia bergmanniana)
 ruusunkäärölehtiäinen (Blennocampa pusilla)
 ruusunnuppupistiäinen (Monardis plana)
 ruusunversopistiäinen (Ardis brunniveris)
 ruusuripsiäinen (Thrips fuscipennis)
 sylkikaskas (Philaenus spumarius)
 takkuäkämäpistiäinen (Diplolepis rosae)
 valkovyölehtiäinen (Allantus cinctus)
 vattukärsäkäs (Anthonomus rubi)

 Lähteet 
 Marjorie Blamey, Christopher Grey-Wilson, Otavan kasvitieto, Kustannusosakeyhtiö Otava, Toinen painos 2005, 544 sivua, 
 Tarinoiden ruusu (Kotimaa, 14.7.2006, s. 18)
 Leena Hämet-Ahti, Annikki Palmén, Pentti Alanko, Peter M.A. Tigerstedt, Suomen puu- ja pensaskasvio, Dendrologian Seura - Dendrologiska Sällskapet r.y., 2. uudistettu painos, 1992

 Viitteet 

 Kirjallisuutta 















 Aiheesta muualla 

 Suomen Lajitietokeskus: Ruusut (aitoruusut) – Rosa
 Suomen Ruususeura
 Simolan Rosario
 Ruusut
 ITIS: Rosa 
 United States Department of Agriculture (USDA): Rosa 
 Rose-Biblio   
 HelpMeFind.com: Roses 
 Pherobase: Floral volatiles of Genus Rosa 
 Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Rosa (roses) 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit