Liittolaissota

Liittolaissota tarkoittaa Rooman ja sen itaalisten liittolaisten sotaa vuosina 91 eaa. – 87 eaa. 

 Kapina 
Rooman liittolaiset olivat vaatineet Rooman kansalaisoikeuksia. He kokivat tilanteen kestämättömäksi, koska heillä oli kannettavanaan Rooman määräämiä rasituksia, mutta ei valtaa eikä osuutta sotilaallisten voittojen tuomasta kunniasta. Kun Rooma kieltäytyi, nousivat liittolaiset kapinaan. Kapinaliike levisi Abruzzon vuoristosta yli Keski- ja Etelä-Italian, mutta osa liittolaisista pysyi uskollisina Roomalle. Kapinalliset eivät vain vaatineet tasa-arvoa roomalaisten kanssa, vaan perustivat myös oman valtion, Italian. Rooman esikuvan mukaan Italiaan valittiin senaatti, kaksi konsulia ja muut korkeat virkamiehet. Lyötettiin myös omaa hopearahaa. Sota alkoi sen jälkeen, kun rahaan oli lyöty leima, jossa sonni paiskaa Capitoliumin naarassuden maahan.

 Sota 
Sodasta tuli verinen, ja roomalaiset joutuivat siinä ahtaalle. Silloin, vuonna 90 eaa., Roomassa päätettiin antaa täydet kansalaisoikeudet uskollisina pysyneille liittolaisille. Seuraavana vuonna päätettiin antaa kansalaisoikeudet myös niille liittolaisille, jotka laskisivat aseensa kahden kuukauden kuluessa. Sillä päätöksellä roomalaiset onnistuivat hajottamaan kapinallisten yhtenäisyyttä. Rooma voitti sodan, mutta joutui kuitenkin antamaan kansalaisoikeudet monille liittolaisistaan. Etelä-Italian kapinalliset kieltäytyivät tekemästä rauhaa Rooman kanssa.

Sotapäällikkö Sulla tuli kuuluisaksi tässä sodassa.

Lähteet

Luokka:Ensimmäinen vuosisata eaa.
Luokka:Rooman sodat