Sammet

pienoiskuva|Kitasampi (Huso huso)

Sammet (Acipenseridae) on sampikalojen lahkoon kuuluva alkeellisten luukalojen heimo. Sampia on vajaat kolmekymmentä eri lajia, jotka elävät Euroopan, Aasian ja Pohjois-Amerikan vesissä. Sammet jaetaan neljään sukuun: Acipenser (”varsinaiset sammet”), Huso (”kitasammet”), Pseudoscaphirhynchus ja Scaphirhynchus (”lapiosammet”).

Sampien ruumis on pitkulainen ja kuono yleensä suippo. Hampaaton suu sijaitsee kuonon alapuolella, ja sen edessä on neljä tuntosäiettä, joilla kala tunnustelee pohjaa. Sampien ruumista ympäröivät luukilpien pitkittäiset rivit.Dewey, T. 2006.  Suurin sampilaji, kitasampi, voi kasvaa 8–10 metriseksi, satojen kilojen painoiseksi, jopa 2500 kiloiseksi hyvin suotuisissa olosuhteissa, mutta hyvin harvoin.

Monet sammet ovat vaelluskaloja, jotka nousevat jokiin kutemaan. Täten jokien patoamiset ovat haitanneet sampia suuresti. Monien sampilajien lihaa pidetään herkullisena, mutta eräät sampilajit tunnetaan erityisesti mädistään, kaviaarista. Kaviaarin kysyntä onkin aiheuttanut monien sampikantojen voimakkaan taantumisen. Nykyisin kaviaarisampia kasvatetaan myös altaissa, Suomessakin, ja on kehitetty menetelmiä, joilla mäti voidaan imeä naaraasta tappamatta sitä.

Suomessa on alkuperäisenä elänyt atlantinsampi (Acipenser oxyrinchus), joka kuitenkin 1900-luvulla hävisi Itämerestä.Hannu Lehtonen (2011) Sampi, tule takaisin Tiede-lehti 12/2011 2000-luvulla lajia taas esiintyy istutettuna. Sen lisäksi on tavattu satunnaisesti kolmea muuta sampilajia: sterlettiä (Acipenser ruthenus), siperiansampea (Acipenser baerii) ja venäjänsampea (Acipenser gueldenstaedtii). Kaksi viimeksi mainittua ovat myös peräisin Itämeren alueelle tehdyistä istutuksista. 

Ilomantsissa on kasvatettu sampea kaviaarin tuotannon vuoksi, mutta toiminta on loppunut venäläisen omistuksen vuoksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan siitä seuranneiden pakotteiden ja ulosoton vuoksi.

 Suvut ja lajit 
Sampien heimoon kuuluu neljä sukua ja 25 nykyisin elävää lajia: 

Acipenser Linnaeus, 1758
Siperiansampi Acipenser baerii Brandt, 1869
Lyhytkuonosampi Acipenser brevirostrum Lesueur, 1818
Idänsampi Acipenser dabryanus Duméril, 1869
Järvisampi Acipenser fulvescens Rafinesque, 1817
Venäjänsampi Acipenser gueldenstaedtii Brandt & Ratzeburg, 1833
Vihersampi Acipenser medirostris Ayres, 1854
Mikadosampi Acipenser mikadoi Hilgendorf, 1892
Välimerensampi Acipenser naccarii Bonaparte, 1836
Harmaasampi Acipenser nudiventris Lovetsky, 1828
Atlantinsampi (sinisampi) Acipenser oxyrinchus Mitchill, 1815
Persiansampi Acipenser persicus Borodin, 1897
Sterletti Acipenser ruthenus Linnaeus, 1758
Amurinsampi Acipenser schrenckii Brandt, 1869
Kiinansampi Acipenser sinensis Gray, 1835
Tähtisampi Acipenser stellatus Pallas, 1771
Euroopansampi (sampi) Acipenser sturio Linnaeus, 1758
Valkosampi Acipenser transmontanus Richardson, 1836

Huso Brandt & Ratzeburg, 1833
Amurinkitasampi Huso dauricus (Georgi, 1775)
Kitasampi Huso huso (Linnaeus, 1758)
Pseudoscaphirhynchus Nikolskii, 1900
Syrdarjanlapiosampi Pseudoscaphirhynchus fedtschenkoi (Kessler, 1872)
Pikkulapiosampi Pseudoscaphirhynchus hermanni (Kessler, 1877)
Amudarjanlapiosampi Pseudoscaphirhynchus kaufmanni (Kessler, 1877)
Scaphirhynchus Heckel, 1835
Valkolapiosampi Scaphirhynchus albus (Forbes & Richardson, 1905)
Lapiosampi Scaphirhynchus platorynchus (Rafinesque, 1820)
Amerikanlapiosampi Scaphirhynchus suttkusi Williams & Clemmer, 1991

 Lähteet 

*