Pohjanmaan rata

Pohjanmaan rata (myös Oulun rata) on Suomen rataverkon pääradan osuus Seinäjoelta Ouluun. Rataosan pituus on 334,8 kilometriä. Pohjanmaan rata on Pohjois-Suomen elinkeinoelämän kannalta ratkaisevassa asemassa sekä tavara- että henkilöliikenteen osalta. Oulun asemalta pohjoiseen rataosan jatkeena on Oulu–Tornio-rata.

Rataosuuteen kuuluvaksi mielletään joissakin yhteyksissä myös Parkanon ratana tunnettu oikorata Tampereelta Seinäjoelle. Käsitteenä Pohjanmaan rata on kuitenkin paljon oikorataa vanhempi.

 Historia 

Pohjanmaalle ehdotettiin rautatien rakentamista ensimmäistä kertaa jo vuosien 1863–1864 valtiopäivillä, mutta ehdotus ei saanut kannatusta. Erilaisia linjausvaihtoehtoja Pohjanmaan radalle oli useita. Eräs vaihtoehto oli linjata rautatie Seinäjoelta Pietarsaaren–Kokkolan–Raahen kautta Ouluun. Vuoden 1872 valtiopäivillä oli kuitenkin esillä vaihtoehto, jossa rata olisi kulkenut reittiä Tampere – Kyröskoski (Hämeenkyrö) – Kankaanpää – Kauhajoki – Ilmajoki – Välimaa (Seinäjoki) – Rantsila – Temmes (Tyrnävä) – Oulu. Vaasaan eli silloiseen Nikolainkaupunkiin oli tarkoitus rakentaa sivuraide Välimaalta. Keskisen Suomen päärata olisi puolestaan kulkenut Taavetista (Luumäki) Mikkelin kautta Jyväskylään ja sieltä Välimaalle. Valtiopäivien päätöksellä rata rakennettiin lopulta kuitenkin sisämaan kautta. Tähän vaikutti suurelta osin se, että tuolloin merkittävät merenkulkukaupungit Raahe ja Pietarsaari eivät halunneet rahdista kilpailevaa rautatietä kaupunkiin.

Pohjanmaan rata valmistui useassa osassa:
 1882: Haapamäki–Seinäjoki
 1883: Seinäjoki–Vaasa
 1885: Seinäjoki–Kokkola
 1886: Kokkola–Oulu–Toppila

Rautatie toi tullessaan monessa kunnassa rakennemuutoksen, kun uudet elinkeinot syntyivät radan varrelle ja asemien ympärille. 

Oulun asemalta Toppilan satamaan johtavan osuuden rakennustöiden yhteydessä rakennettiin Oulujoen ylittävä Rautasilta, joka oli valmistuessaan Pohjoismaiden pisin teräsristikkosilta.

Virallisen rakennuskertomuksen (1884) mukaan Pohjanmaan radan rakennustyömailla kuoli eri työtapaturmissa yhteensä 14 ihmistä.

 Sähköistys 
Päärata sähköistettiin 1970- ja 1980-luvuilla kolmessa osassa:
 1975: (Toijala)–Tampere–Parkano–Seinäjoki
 1981: Seinäjoki–Kokkola
 1983: Kokkola–Oulu
 2001: Tuomioja–Raahe
 2011: Seinäjoki–Vaasa

 Risteävät rataosat 
 Nykyiset 











 Puretut sivuradat 

  (Kovjoki–Uusikaarlepyy, leveäraiteinen)


 Eskolan metsärata 
Eskolan metsärata eli Pikkurata oli Metsähallituksen omistama 750 millimetrin raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen puutavaran kuljetukseen tarkoitettu metsärautatie. Sievin, Kannuksen, Toholammin, Reisjärven ja Lestijärven kuntien alueella sijainnut rata alkoi Eskolan rautatieasemalta valtion radan vierestä ja jatkui valtion metsissä pisimmillään 68 kilometrin matkan. Kaksihaaraisen pääradan lisäksi radalla oli useita väliaikaisia pistoja, jotka rakennettiin talveksi jäätyneiden soiden päälle. Tämä Suomen pisin ja pitkäaikaisin metsärata oli käytössä 1920–1961 ja sitä pitkin kuljetettiin yli kaksi miljoonaa kuutiometriä puutavaraa.

 Ristonahon rata 
Ristonahon rata oli sivurataosuus Vihannin rautatieasemalta Lampinsaaren kylässä sijaitsevalle Ristonahon ratapihalle. Rataosuuden pituus oli 11,5 kilometriä, ja se palveli Outokumpu Oyj:n Vihannin kaivoksen kuljetustarpeita vuosina 1954–1992. Liikenne rataosalla lakkautettiin kaivoksen lopettamisen myötä 1992 ja rata purettiin tarpeettomana. Nykyisin ratapenger on käytössä ajotienä.

 Radalla sattuneet liikenneturmat 
 Sievin junaturma marraskuussa 1975
 Kempeleen junaturma toukokuussa 1977
 Lapuan junaturma tammikuussa 1986
 Lapuan junaturma joulukuussa 1986

 Peruskorjaus 
Vuonna 2007 rataa ryhdyttiin peruskorjaamaan ja samalla rakentamaan rinnakkaista rataa joillekin rataosille. Vuonna 2010 Kiviniemen hallitus päätti Kokkola-Ylivieska-kaksoisraiteen rakentamisesta. Koska kyseinen rataosuus on hyvin vilkkaasti liikennöity, perusparannuksen myötä radan kapasiteettia voidaan lisätä. Hankkeen kustannusarvioksi asetettiin 880 miljoonaa euroa. Hankkeen oli määrä valmistua vuoden 2017 lopussa.Seinäjoki-Oulu-ratahanke – Liikennevirasto 

Peruskorjauksen osittain valmistuttua radalla liikennöivä VR nopeutti Helsingin ja Oulun välistä junayhteyttä vajaasta 6 tunnista vajaaseen 5½ tuntiin joulukuussa 2016.VR lisää satoja junavuoroja eri puolilla Suomea – Turun Sanomat – 19.10.2016  VR arvioi pystyvänsä nopeuttamaan junayhteyttä 5 tuntiin vuonna 2017 peruskorjauksen lopullisesti valmistuttua. Pohjanmaan radan peruskorjaus valmistuikin suunnitelman mukaan 2017, mutta aikataulun mukaisia nopeuksia ei kuitenkaan koskaan nostettu, koska Riihimäki-Tampere-välille alkoi tulla työmaista johtuvia nopeusrajoituksia jo syyskuussa 2016. 

VR nopeutti aikataulun mukaisia nopeuksia Helsingistä Ouluun nopeimmillaan 5 tuntiin ja 13 minuuttiin 15. joulukuuta 2019.VR:n yllätys: Junamatka Rovaniemeltä Helsinkiin lyhenee tunnilla – nämä muut matkat nopeutuvat Myös matka Rovaniemeltä Helsinkiin nopeutuu parhaimmillaan jopa tunnilla.

 Lisäraidehanke 
Orpon hallitus on vuonna 2023 linjannut hallitusohjelmassaan, että Limingan ja Oulun välinen osuus levennetään kaksiraiteiseksi heidän hallituskautensa aikana. Hallituksen talousarvioesityksessä hanketta pidetään kiireellisenä. Ratasuunnitelma valmistui lausuntokierrokselle joulukuussa 2024. Lisäraiteen ohella toteutettaisiin kaksi rataoikaisua, jotka mahdollistaisivat Limingan ja Oulun välille 200 km/t nopeuden. Lisäksi Kempeleen rautatieasemalle rakennettaisiin kaukoliikennettä varten toinen matkustajalaituri.

 Lähteet 

 Kauhajoen kotisivut
 Kokkolan kotisivut
 Junatoimisto-sivusto 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Kokkola–Ylivieska-kaksoisraide Youtubessa Väylävirasto

Luokka:Suomen rataverkko
Luokka:Suomen päärata
Luokka:Seinäjoen liikenne
Luokka:Lapuan liikenne
Luokka:Kauhavan liikenne
Luokka:Pedersören kunnan liikenne
Luokka:Kokkolan liikenne
Luokka:Kruunupyyn liikenne
Luokka:Ylivieskan liikenne
Luokka:Oulaisten liikenne
Luokka:Raahen liikenne
Luokka:Siikajoen liikenne
Luokka:Limingan liikenne
Luokka:Kempeleen liikenne
Luokka:Oulun liikenne