Raaseporin linna

pienoiskuva|Raaseporin linna
Raaseporin linna (ruots. Raseborgs slott) on Raaseporin Snappertunan kirkonkylässä sijaitseva keskiaikainen linna. 

Linna mainitaan ensimmäistä kertaa historiallisissa dokumenteissa vuonna 1378. Se hylättiin 1500-luvulla Helsingin perustamisen, maankohoamisen ja olutkellarin romahtamisen jälkeen. Alun perin linna rakennettiin saarelle, jota ympäröi nykyään Raaseporinjokena tunnettu rehevöitynyt joki. Maankohoamisen johdosta linnanrauniot ovat nykyään sisämaassa ja joki on surkastunut merkittävästi. Linnan historiaan liittyy useita taisteluita. 1800-luvun lopulta alkaen linnaa on restauroitu useaan otteeseen. Viimeisin restaurointi saatiin valmiiksi vuonna 1988. On kuitenkin epäselvää, minkä näköinen linna on aikoinaan ollut.
pienoiskuva|Raaseporin linna nykyään
pienoiskuva|Linnan sisäpiha

 Historiaa 
Jouko Vahtola on katsonut, että Raaseporin linnan perustaminen olisi ollut jatkoa saksalaisten Baltian ristiretkille ja sen olisi perustanut Riian piispa Albertin seuraaja, hänen veljensä piispa Hermann von Buxhövden kalparitareineen. Nimi Raasepori tulisi näin saksalaisen Lyypekin lähellä sijaitsevasta Ratzeburgin hiippakunnan nimestä.

Mahtimies Bo Joninpoika Grip rakennutti ensimmäiset muurit 1360–1370-luvuilla Johannes Westfalin ollessa Turun piispana.Gardberg, s. 53–59. Gripin tarkoitus oli ilmeisesti tasapainottaa Suomenlahden toisella puolella sijainneen vilkkaan hansakaupungin Tallinnan vaikutusta.Ruusuvuori 2004, s. 71  Linna koki loistonsa 1400-luvulla, mutta Helsingin perustamisen jälkeen Raaseporin merkitys väheni, kunnes se vuonna 1553 hylättiin. Uusi yritys asuttaa linnaa tapahtui kolmen vuoden kuluttua. Olutkellarin romahdettua parin vuoden kuluttua linna hylättiin uudestaan, ja hylätty linna alkoi raunioitua. Kellarin tuhoutuminen oli suuri menetys, koska olut oli keskiajalla tärkeä elintarvike.

Muun muassa kuningas Kaarle Knuutinpoika piti hallussaan Raaseporin linnaa, jossa hän asui kolmatta hallituskauttaan edeltäneen välivaiheen aikana. Vuonna 1570 kuningas Juhana III läänitti linnaläänin alueen enovainajansa ja tukijansa Lewenhauptin suvulle, korottaen heidät kreivilliseen arvoon Raaseporin nimellä, jolloin Raaseporista tuli kreivikunta aina 1680-luvulle asti.

Toiminta nykyään
pienoiskuva|Raaseporin linnan katon puurakenteet sisäpuolelta
Linna ehti olla autiona yli 300 vuotta, kunnes raunioita ryhdyttiin restauroimaan vierailuun sopivaksi useampaan otteeseen 1880-luvulta lähtien.

Kesäaikaan linna on avoinna yleisölle. Alueella sijaitsee myös kesäkahvila Linnanvoudin Tupa. Suomen suurin ruotsinkielinen kesäteatteri Raaseporin kesäteatteri järjestää näytöksiä linnan läheisyydessä kesäisin.

Linnassa on kuvattu myös muun muassa Babylon Whores -yhtyeen "Et In Arcadia"Babylon Whores: Deggael (mcd, takakansi). Spinefarm Records, Helsinki, 1997., Anna Abreun ”Stereo” ja Teräsbetonin ”Orjatar” -kappaleiden musiikkivideot.

Vuonna 2017 linnan alueella tehtiin laittomia kaivauksia. Linnan alueelle kaivettiin 284 kuoppaa, joista nostettiin esiin ainakin kymmeniä keskiaikaisia ammuksia. Raaseporin linna suoja-alueineen on rauhoitettu muinaismuistolain nojalla. Metallinetsintää harrastanut mies tuomittiin rakennussuojelurikoksesta sekä kavalluksesta ehdolliseen vankeuteen.

Katso myös
Raaseporin linnalääni

 Lähteet 





 Viitteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 

Raaseporin linna - raaseporinlinna.fi
 Raaseporin linnanrauniot  – muuka.com
 Raasepori – Museovirasto
 Ilmakuvaa Raaseporin linnasta
 Raaseporin linna, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 31.12.1933, nro 53, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Raaseporin historia
Luokka:Raaseporin nähtävyydet
Luokka:Raaseporin rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Snappertuna
Luokka:Suomen linnat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Suomen 1300-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat