Luumu

Luumu eli luumupuu tai tarhaluumupuu (Prunus domestica) on tuomien (Prunus) sukuun kuuluva puu. Sen hedelmä on luumarja.

Piirteet
Luumupuu kasvaa 12 metriä korkeaksi ja 10 metriä leveäksi.

Valkoiset kukat kukkivat toukokuussa. Hedelmät voivat olla sinisiä, punaisia, keltaisia, sinipunaisia tai vihreitä.

Historia
Luumupuun on ajateltu syntyneen kirsikkaluumun (Prunus cerasifera) ja oratuomen (Prunus spinosa) risteymästä, tai sitten se olisi suoraan syntynyt kirsikkaluumusta, jonka kromosomiluku olisi kolmentunut. Kirsikkaluumua käytetään nykyisin luumun perusrunkona.Enemmän iloa puutarhasta, Oy Valitut Palat, Reader's Digest Ab,1981 Ensimmäinen tunnettu viljelty luumulaji oli japaninluumu (Prunus salicina), jota kiinalaiset viljelivät yli 4 000 vuotta sitten. Varsinainen luumu (Prunus domestica) saapui läntiseen Eurooppaan ristiretkeläisten mukana. Keskiajan luostareissa oli usein suuria luumuviljelmiä. Ranskalaiset viljelivät luumua innokkaasti 1500-luvulla, jolloin he kehittivät monia uusia lajikkeita. Suomeen luumu tuli 1600-luvulla, ja Suomessakin on monia paikallisia lajikkeita, kuten "sinikka", "yleinen punaluumu" ja "yleinen keltaluumu". Väskynäksi kutsutaan tavallisesti luumun sokeripitoisia tummia lajikkeita.

Kasvatus
Parhaita luumun kasvupaikkoja ovat lämpimät, loivasti viettävät hiekka- tai moreenipitoiset rinteet. Kasvu onnistuu paremmin kostealla kuin kuivalla maalla. Luumupuut voivat helposti paleltua kovina pakkastalvina, mutta ne pystyvät kehittymään uudelleen satokuntoisiksi muutamassa vuodessa vesomisen avulla. Kumivuoto voi aiheuttaa kumimaisen eritteen pursuamista rungosta ja oksista, joka kovettuu. Sairaat kohdat tulisi leikata pois. Tauti on yleensä merkkinä siitä, että kasvupaikka ei ole paras mahdollinen.

Tuholaiset
Luumun ja myös kriikunan tuholaisina Suomessa esiintyy luumukirvaa (Hyalopterus pruni) ja luumunäkämäpunkkia (Eriophyes similis).

 Hedelmä 
pienoiskuva|upright|Luumun hedelmiä, eri lajikkeita.

Luumupuun hedelmä eli luumu syödään useimmiten tuoreena. Tummissa luumuissa on runsaasti antioksidantteja. Jotkin lajikkeet soveltuvat hyvin kuivatettaviksi, ja joistain lajikkeista tehdään hilloja, mehuja, säilykkeitä tai alkoholijuomia.

 Hedelmän ravintoarvot / 100 g 
 Energiaa 50 Kcal
 Hiilihydraatteja 11,20 g
 Rasvaa 0,2 g
 Proteiini 0,80 g
 Kalsiumia 16 mg
 Rautaa 0,50 mg
 Fosforia 20 mg
 Kaliumia 210 mg
 Natriumia 25 mg
 A-vitamiinia 0,11 mg
 B1-vitamiinia 0,08 mg
 B2-vitamiinia 0,05 mg

 Lajikkeita 
Black Splendor on hybridi, joka on satoisa ja luumarjat hyvin tummia, sisus kirkkaanpunainen ja aromikas muttei erityisen makea.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Fineli: Luumun ravintosisältö
 Fineli: Luumun ravintosisältö (kuivattu)
 The Chemistry of Plums & Prunes: Constipation & Chewing Gum Compound Interest.
 United States Department of Agriculture (USDA): Prunus domestica 
 Flora of China: Prunus domestica 
 Food Component Database (FooDB): European plum (Prunus domestica) 
 Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Prunus domestica  
 Pherobase: Floral volatiles of Prunus domestica 
 Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Prunus domestica (plum) 

Luokka:Tuomet
Luokka:Hedelmät
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit