Kiertoliittymä

Kiertoliittymä  eli liikenneympyrä on yleisnimitys teiden tai katujen risteyskohtaan rakennetulle ympyränmuotoiselle liittymäjärjestelylle, jonka liikennevirta oikeanpuoleisen liikenteen maassa kiertää vastapäivään ja vasemmanpuoleisen liikenteen maassa myötäpäivään. Kiertoliittymässä kiertää yksi tai useampi samansuuntainen ajokaista keskellä olevaa saareketta, joka voi olla pelkkä katuun maalattu sulkuviivaympyrä tai maisemoitu saareke, jopa suuri monumentti. Ajoratojen lisäksi on usein erillinen jalankulun ja pyöräilyn väylä. Liittymään tulevien ajoratojen yli on yleensä suojatiet. 

 Sääntöjä 
Kiertoliittymää ei ole liikennesäännöissä erikseen määritelty vaan sen ajojärjestys määräytyy normaaleilla väistämissäännöillä, ellei tätä ei ole liikennemerkein toisin määrätty. Suomessa kuitenkin tiehallinto on ohjeistanut tien ylläpitäjiä aina asettamaan kärkikolmion (liikennemerkki B5) kiertoliittymiin tuleville, jolloin liittymässä jo olevat ovat etuajo-oikeutettuja. Tiellä oleva este, pieni tai suuri, kierretään oikeanpuoleisessa liikenteessä oikealta ja vasemmanpuoleisessa vasemmalta. Suomessa kiertoliittymän varoitusmerkki A24 asetetaan siinä tapauksessa, jos kiertoliittymä ei ole helposti havaittavissa riittävän etäältä. Merkki ei osoita etuajo-oikeussuhteita liikenneympyrässä. Se vahvistettiin sääntöineen Liikenneministeriön päätöksellä 384/1994.

Väistämisvelvollisuutta, joka koskee myös kiertoliittymässä ajavan väistämistä, osoittavan kärkikolmion B5 säännöt vahvistettiin asetuksella 238/1994.

Jalankulku ja pyöräily kiertoliittymän ajoradalla on kielletty, kuten missä tahansa tiellä, jos sitä varten on liikennemerkein osoitetut jalankulun ja pyöräilyn väylät. Kiertoliittymä on kokonaisuudessaan risteysaluetta, joten siihen ei saa pysähtyä, eikä pysäköidä.

Kaksi pahinta onnettomuuden mahdollisuutta tutkimusten mukaan on väistämisvelvollisuuden laiminlyönti suojatietä kulkevan jalankulkijan, tai pyörätien jatkeella ajavan pyöräilijän suhteen: ensimmäinen kiertoliittymään tullessa, koska kärkikolmio koskee myös jalankulun ja pyöräilyn väylän jatketta. Toinen vahingon mahdollisuus on liikenneympyrästä poistuessa, jossa risteävää liikennettä on aina väistettävä ja jalankulun ja pyöräilyn väylällä kulkeva liikenne on sitä.  Liittymään tulevan väistämisvelvollisuus koskee myös liittymässä olevaa ja juuri sisäkaistalta ulkokaistalle vaihtavaa ajoneuvoa. Kiertoliittymään tuleva ei näytä suuntavilkkua kääntyessään pakolliseen kiertosuuntaan. Liittymässä ajava ei näytä vilkkua kiertäessään kuten kaarreajossa, mutta ehdottomasti näyttää vilkkua vaihtaessaan kaistaa, sekä liittymästä poistuessaan. Kiertoliittymään tullessa on huomioitava myös mahdolliset ryhmittymismerkinnät, erityisesti monikaistaisissa liittymissä. Ajokaistojen lukumäärä voi vaihtua kierroksen jollain osalla.

Suomessa kiertoliittymästä ei ole liikennesäännöissä erityisesti sitä koskevia sääntöjä tai ohjeita. Väistämisvelvollisuus, kaistan vaihto, kiertosuunta ja suuntavilkun käyttö perustuvat yleisiin sääntöihin ja liikennemerkkeihin. Raitiovaunulla on Suomessa etuajo-oikeus myös kiertoliittymässä ja tällöin ohjataan liikennettä raitiotievaloilla kuten missä tahansa risteyksessä.

 Kiertoliittymän etuja 
Kiertoliittymän liikenteenvälityskyky on vilkkaan liikenteen aikana samaa luokkaa kuin liikennevaloristeyksen ja vähäisen liikenteen aikana parempi. Kiertoliittymä on perinteistä risteystä turvallisempi, sillä ajoneuvojen on pakko käyttää pienempiä nopeuksia. Nokkakolareita ei tule ja muutkin kohtauskulmat ovat loivia. Tutkimusten mukaan henkilövahinkoon johtavia onnettomuuksia tapahtuu kiertoliittymissä noin puolet vähemmän kuin tavallisissa risteyksissä. Kiertoliittymä on myös mahdollista rakentaa hyvin maisemaan sopivaksi.

 Turvallisuus 
USA:n Transportation Research Boardin (TRB) raportti vuodelta 2007 kertoo, että 55:n perinteisen risteyksen muuttaminen liikenneympyräksi vähensi risteysonnettomuuksia 35 prosenttia ja loukkaantumisiin johtaneita onnettomuuksia 76 prosenttia. https://nacto.org/docs/usdg/nchrprpt572.pdf

Sakari Montosen diplomityön (2007) mukaan tavanomaisten liittymien muutos liikenneympyröiksi puolitti onnettomuuksien määrän ja henkilövahinkoon johtaneissa onnettomuuksissa vähenemä oli vieläkin suurempi.https://aaltodoc.aalto.fi/items/8cb6a71a-baa6-415b-b3d8-b1cc8969eb92

Aalto-yliopiston tohtoritutkija Iisakki Kososen mukaan tätä selittää se, että kiertoliittymässä mahdollisia konfliktipisteitä on vähemmän kuin muissa liittymissä. Konfliktipiste on kohta, jossa kahden liikennevirran ajolinjat joko erkanevat, liittyvät toisiinsa tai risteävät. Tavallisessa nelihaaraisessa liittymässä ajoneuvoliikenteellä on 32 konfliktipistettä. Jos otetaan huomioon myös jalankulkijat ja pyöräilijät, konfliktipisteiden määrä kasvaa entisestään. Sen sijaan vastaavassa nelihaaraisessa liikenneympyrässä konfliktipisteitä on vain 8.

Diplomi-insinööri Teemu Kuittisen mukaan valo-ohjatun liittymän korvaaminen kiertoliittymällä saattaa kuitenkin lisätä pyöräilijöiden onnettomuuksia. Pyöräilijöiden onnettomuudet tapahtuivat yleensä auton poistuessa liikenneympyrästä.https://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/146804/opin_2017-04_978-952-317-480-1.pdf

 Kiertoliittymät Suomessa 
Liikenneympyröitä on Suomessa yli tuhat.

Pääkaupunkiseudulla oli vuoden 2007 lopussa 49 kiertoliittymää, joista kyseisenä vuonna valmistui yhdeksän Helsinkiin. Ennen vuotta 1993 niitä oli seudulla vain muutamia, esimerkiksi Helsingin keskustassa Kaisaniemen liikenneympyrä Kaisaniemen-, Unionin- ja Liisankatujen risteyksessä sekä Vihdintien liikenneympyrä Haagan ja Pitäjänmäen rajalla. Vuodesta 1993 lähtien kiertoliittymiä on rakennettu jatkuvasti lisää.

Helsinkiin 1960-luvulla valmistunut Haagan liikenneympyrä on Suomen suurin.Hanna Freyborg: Havainnekuva näyttää tulevan mullistuksen Suomen suurimmassa liikenne­ympyrässä Helsingin Sanomat 5.11.2022. Viitattu 5.11.2022.

 Esimerkkejä 
Yksi maailman kuuluisimpia kiertoliittymä on Pariisissa Riemukaaren ja Place Charles de Gaulle -aukion ympärillä kulkeva kiertoliittymä, johon päättyy muun muassa Pariisin pääkatu Avenue des Champs-Élysées.HS.fi: Helsingissä jo lähes 50 liikenneympyrää

Britanniassa Swindonissa on esimerkki erittäin kimurantista liikenneympyrästä. Siinä on ison kiertoliittymän lisäksi viisi pienempää kiertoliittymää. Lisäksi siinä on se kummallisuus, että isossa liikenneympyrässä on sisempi kaista, jolla liikenne menee vastapäivään ja ulompi kaista, jolla liikenne kulkee myötäpäivään. Tätä liikenneympyrää on luonnehdittu maailman vaikeimmaksi ja pelottavimmaksi.

 Kuvia 

Lähteet

 Kirjallisuutta 
 Maarit Verronen: Turvaa ja taidetta – tarinoita liikenneympyröistä. Aviador, 2021. 159 s. 

Aiheesta muualla

Luokka:Liikennesuunnittelu
Luokka:Tieinfrastruktuuri