Synoptinen sääsähke

Synoptinen sääsähke eli Synop(-sähke) on määrämuotoinen numerosarja, jota käytetään säätilasta tehdyn havainnon välittämiseen. Sähkeen alku on koko maailmassa samaa muotoa, mutta loppuun voidaan lisätä alueellisia ja kansallisia jaksoja.

Monien havaintosuureiden ilmoittamiseen käytetään kansainvälisesti sovittuja koodinumeroita.

Suomessa käytettävässä sähkeessä on seuraavanlaisia osia:

YYGGiw, jossa

YY on päivämäärä
GG on havaintoaika UTC (00, 03, 06, 09, 12, 15, 18 tai 21)
iw on tuulitunnus (1 = havainnon yksikkö m/s)

IIiii, jossa

II on aluetunnus (Suomessa 02 tai 05)
iii on havaintoaseman numero (ks. Ilmatieteen laitoksen sääasemat)

iRiXhVV, jossa

iR on tieto sademäärän ilmoittamisesta koodinumerona (esimerkiksi 4 = sademäärähavaintoa ei tehty)
iX on tieto sääilmiöiden merkittävyydestä koodinumerona
h on pilvenkorkeus koodinumerona
VV on näkyvyys koodilukuna

Nddff, jossa

N on kokonaispilvisyys taivaankannen kahdeksasosina (2 = 2/8 taivaankannesta pilvien peitossa, 9 = pilvisyyttä ei voi määrittää sateen tai sumun takia)
dd on tuulen suunta kymmenen asteen tarkkuudella (02 = 20°, 14 = 140° jne.)
ff on tuulen nopeus (05 = 5 m/s)

1snTTT, jossa

1 on sähkeen lämpötilaryhmän tunnus
sn on lämpötilan etumerkki (0 = +, 1 = -)
TTT on ilman lämpötila asteen kymmenyksen tarkkuudella (092 = 9,2 °C)

2snTdTdTd, jossa

2 on sähkeen kastepisteryhmän tunnus
sn on lämpötilan etumerkki (0 = +, 1 = -)
TdTdTd on kastepiste asteen kymmenyksen tarkkuudella (042 = 4,2 °C)

4PPPP, jossa

4 on sähkeen paineryhmän tunnus
PPPP on ilmanpaine merenpinnassa hehtopascaleiden (hPa) kymmenesosina siten, että tuhansia ilmoittava numero on jätetty pois (0109 = 1010,9 hPa, 9985 = 998,5 hPa)

5appp, jossa

5 on sähkeen painetendenssiryhmän tunnus
a on edellisen havainnon jälkeisen ilmanpaineen muutoksen luonne koodinumerona
ppp on ilmanpaineen muutos edellisestä havainnosta hehtopascaleiden kymmenesosina siten, että satoja ilmoittava numero on jätetty pois (025 = 2,5 hPa)

6RRRtR, jossa

6 on sähkeen saderyhmän tunnus
RRR on sademäärä koodilukuna
tR on mittausjakson pituus koodinumerona (2 = 12 h eli mittaus kaksi kertaa vuorokaudessa)
(Tämä ryhmä on sähkeessä vain silloin kun sademäärä on mitattu)

7wwW1>W2, jossa

7 on sähkeen sääilmiöryhmän tunnus
ww on havaintohetken säätila koodilukuna
W1>W2 on merkittävimmät ennen havaintohetkeä havaitut sääilmiöt koodinumeroina

8NhCLCMCH, jossa

8 on sähkeen pilviryhmän tunnus
Nh on alapilvien määrä taivaankannen kahdeksasosina
CL on alapilvien laji koodinumerona
CM on keskipilvien laji koodinumerona
CH on yläpilvien laji koodinumerona

333, joka on sähkeen jakson tunnus

1snTxTxTx, jossa

1 on ryhmän tunnus
sn on lämpötilan etumerkki (0 = +, 1 = -)
TxTxTx on puolen vuorokauden ylin lämpötila asteen kymmenesosina (201 = 20,1 °C)

2snTnTnTn, jossa

2 on ryhmän tunnus
sn on lämpötilan etumerkki (0 = +, 1 = -)
TnTnTn on puolen vuorokauden alin lämpötila asteen kymmenesosina (090 = 9,0 °C)

3EsnTgTg, jossa

3 on ryhmän tunnus
E on lumettoman maanpinnan laadun kuvaus koodinumerona
sn on lämpötilan etumerkki (0 = +, 1 = -)
TgTg on maanpinnan alin lämpötila yöllä kokonaisina celsiusasteina

4E'sss, jossa

4 on ryhmän tunnus
E' on maanpinnan laadun kuvaus koodinumerona, kun on lunta
sss on lumensyvyys senttimetreinä

555, joka on sähkeen jakson tunnus

6snT*T*T*, jossa

6 on ryhmän tunnus
sn on lämpötilan etumerkki (0 = +, 1 = -)
T*T*T* on kostean lämpömittarin lukema kymmenesosa-asteen tarkkuudella

7UUTgtRt, jossa

7 on ryhmän tunnus
UU on hiuskosteusmittarin lukema (Rh %)
Tgt on maanpinnan alimman yölämpötilan ensimmäinen desimaali (x jos ei mitattu)
Rt on sademäärän kymmenys (x jos ei mitattu)

8hahahaha, jossa

8 on ryhmän tunnus
hahahaha on pilvenkorkeus metreinä
(Tämä ryhmä lähetetään vain, jos pilvenkorkeus on mitattu jollakin mittalaitteella)

0Stxfxfx, jossa

0 on ryhmän tunnus
S on merenkäynnin kuvaus koodinumerona
tx on tuulennopeuden maksimin ajankohta koodinumerona
fxfx on tuulennopeuden maksimi
(Tämä ryhmä lähetetään vain rannikkosääasemilta)

Kokonainen sääsähke saattaisi näyttää vaikkapa tältä:
01091 02976 42480 50603 10122 20042 40109 53025 70311 85800 555 60083 753xx 03003
tai vaikka
04061 02942 11550 72605 10039 20032 40059 52005 60022 76062 87500 333 70103 20000 31100 555 61036 79725

Katso myös
Sää
Säähavainto
Maailman ilmatieteen järjestö

Luokka:Meteorologia