Ateneumin taidemuseo

Ateneumin taidemuseo on Helsingissä sijaitseva kuvataiteille omistettu museo ja osa Kansallisgalleriaa. Tässä artikkelissa tarkastellaan Ateneumia rakennuksena ja taidemuseona.

Taidemuseo sijaitsee Rautatientorin laidalla, Theodor Höijerin piirustusten mukaan tehdyssä rakennuksessa, Ateneumissa. Taidemuseon johtajana toimii tammikuusta 2024 alkaen Anna-Maria von Bonsdorff, joka toimi aikaisemmin Ateneumin intendenttinä vuodesta 2013.

 Rakennuksen historia 
Arkkitehti Theodor Höijerin suunnittelema Ateneumin uusrenessanssirakennus valmistui 1887. Aikaisemmin rakennuksessa sijaitsivat Ateneumin taidemuseon lisäksi myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu (1848–1939), jonka nimi muuttui 1939 Suomen Taideakatemian kouluksi (vuodesta 1985 Kuvataideakatemia), sekä Taideteollinen korkeakoulu vuoteen 1982 asti.

Ateneumin taidemuseo toimi väliaikaisissa tiloissa Kansakoulukadulla peruskorjauksen aikana 1985–1991. Valtion taidemuseoksi muuttuneen organisaation päärakennus avattiin yleisölle toukokuussa 1991 yli kuusi vuotta kestäneen peruskorjauksen valmistuttua. Nykytaiteen museo toimi Ateneumissa 1991–1998.

 Arkkitehtuuri 
pienoiskuva|Carl Sjöstrandin veistämät Ateneumin julkisivun muotokuvat Rafael, Feidias ja Donato Bramante.
Uusrenessanssia edustava Ateneum on rakenteeltaan symmetrinen. Sen fasadi on koristeltu veistoksin ja korkokuvin jotka sisältävät runsaasti symboliikkaa. Pääovien yläpuolella toisessa kerroksessa on kolmen taiteilijan, arkkitehti Donato Bramanten, taidemaalari Rafaelin ja kuvanveistäjä Feidiaan rintakuvat. Niiden yläpuolella kolmannessa kerroksessa on neljä päätykolmiota kannattelevaa naishahmoa eli karyatidia jotka symboloivat neljää taiteen klassista lajia: arkkitehtuuria, geometriaa, maalaustaidetta ja kuvanveistoa. Fasadi huipentuu päätykolmion veistosryhmään jossa Taiteen jumalatar siunaa eri taiteenalojen tuotteet. Kaikki nämä veistokset ovat Carl Sjöstrandin käsialaa.

 Julkisivun korkokuvat 
pienoiskuva|Taiteilijamedaljongit ikkunaväleissä.
pienoiskuva|Ville Vallgrenin korkokuva Benvenuto Cellinistä (1887).
Julkisivun toisen kerroksen ikkunoiden väleissä on suomalaisia ja kansainvälisiä taiteilijoita esittäviä korkokuvia, jotka on veistänyt Ville Vallgren. Korkokuvia on kaikkiaan kuusitoista, ja ne esittävät seuraavia henkilöitä:

 Taiteilija  Taiteenala  Elinvuodet  Kotimaa Werner Holmberg  taidemaalari  1830–1860  Suomi Robert Wilhelm Ekman  taidemaalari  1808–1873  Suomi Aleksander Lauréus  taidemaalari  1783–1823  Suomi Johan Tobias Sergel  kuvanveistäjä  1740–1814  Ruotsi Rembrandt  taidemaalari  1606–1669  Alankomaat Bertel Thorvaldsen  kuvanveistäjä  1770–1844  Tanska Peter Paul Rubens  taidemaalari  1577–1640  Alankomaat Michelangelo  taidemaalari/kuvanveistäjä  1475–1569  Italia Erwin von Steinbach arkkitehti  1244–1318  Saksa Benvenuto Cellini  kultaseppä/kuvanveistäjä  1500–1571  Italia Jules Hardouin-Mansart  arkkitehti  1646–1708  Ranska Bernard Palissy keraamikko  1510–1589  Ranska Karl Friedrich Schinkel  arkkitehti  1781–1841  Saksa Nicodemus Tessin nuorempi  arkkitehti  1654–1728  Ruotsi Carl Ludvig Engel  arkkitehti  1778–1840  Saksa/Suomi Fredrik Wilhelm Scholander  arkkitehti  1816–1881  Ruotsi

 Päätykolmion teksti 
Päätykolmiossa veistosryhmän alla lukee kultaisin kirjaimin latinankielinen lause Concordia res parvae crescunt (”Sovussa pienet asiat kasvavat”). Lause viittaa Suomen taidepiirien pitkään kamppailuun Ateneum-rakennuksen saamiseksi.Anu Uimonen: Kulttuurirakennuksista taistellaan aina, HS 14.1.2012 s. C2 Se on alkuosa roomalaisen historioitsijan Sallustiuksen teoksessa Jugurthan sota olevasta mietelauseesta Concordia res parvae crescunt, discordia maximae dilabuntur (”Sovussa pienet asiat kasvavat, epäsovussa suuret tuhoutuvat”).

 Taidemuseo 
Ateneum-rakennuksessa toimivat Ateneumin taidemuseo ja Kuvataiteen keskusarkisto sekä Taidemuseoalan kehittämisyksikkö Kehys, jotka ovat Kansallisgallerian toimintayksiköitä. Talossa on myös Ateneum-sali, joka on esittävän taiteen tärkeä esiintymisfoorumi Helsingissä.

Ateneum kuuluu Museokortti-järjestelmään, eli museovierailun voi tehdä henkilökohtaisella Museokortilla. Kortin voi myös hankkia vierailun yhteydessä Ateneumista.  Museo on avoinna joka päivä klo 10.00-20.30 maanantaita lukuun ottamatta.

 Suosituimmat näyttelyt 
Ateneumin taidemuseon historian suosituin näyttely oli Picasso-näyttely, joka pidettiin vuosien 2009 ja 2010 taitteessa. Neljän ja puolen kuukauden aikana näyttelyssä vieraili lähes 315 000 kävijää. Toiseksi eniten kävijöitä, noin 305 000, oli Edelfelt-näyttelyllä, joka kesti viisi kuukautta vuodenvaihteessa 2004–2005. Kolmanneksi suosituin näyttely oli Tove Janssonin näyttely, joka keräsi 294 000 kävijää kuuden kuukauden aikana vuonna 2014. Neljänneksi suosituin oli vuoden 2014 Helene Schjerfbeckin 4,5 kuukautta kestänyt näyttely, jota kävi katsomassa 231 000 kävijää.

 Ateneumin taidekokoelma 

Ateneumin taidemuseon kokoelma on yksi Kansallisgallerian kolmen museon taidekokoelmista. Siinä ovat maalaus- ja veistoskokoelma, grafiikka- ja piirustuskokoelma ja kansainvälinen kokoelma.Kokoelmat, Ateneumin taidemuseo  Viitattu 28.12.2012.

Keväällä 2013 Ateneumin teoksista 55 julkaistiin Googlen Art Projectissa.

 Teoksia kokoelmasta 

 Lähteet 

Kirjallisuutta


 Aiheesta muualla 

 Ateneumin taidemuseo
 Ateneumin taidemuseo Google Art Projectissa

Luokka:Helsingin taidemuseot
Luokka:Kluuvi
Luokka:Theodor Höijerin suunnittelemat rakennukset
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Helsingin suojellut rakennukset
Luokka:Helsingin 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat