Ali ibn Abi Talib

Ali ibn Abi Talib, myös pelkkä Ali, (, noin 600 Mekka – 661) oli islamin  perimätiedon mukaan profeetta Muhammedin vävy, hänen serkkunsa ja neljäs kalifi. Ali oli kasvanut Muhammedin perheessä, mutta ei ollut hänen ottopoikansa. Ali valittiin kalifiksi vuonna 656. Ali vaihtoi Irakin Kufan muslimivaltakunnan pääkaupungiksi Medinan asemasta. Hänen valtakaudellaan kerrotaan käydyn sisällissota, joka päättyi Alin murhaan. 

Šiialainen perimätieto kertoo, että Muhammed nimitti Alin seuraajakseen Ghadir Kummissa ollessaan jäähyväispyhiinvaelluksella. Sen jälkeen Muhammed sai viimeisen ilmoituksensa ("Tänään olen tehnyt teidän uskontonne täydelliseksi", Koraani 5:3) ja näin islam oli valmis. Šiialaisuuden mukaan Ali ("ylevä") on islamin hengellinen johtaja ja ensimmäinen imaami. Hänestä tuli Muhammedin vävy, kun hän nai tämän tyttären Fatiman. Heille syntyi pojat Hasan ibn Ali ja Husain ibn Ali, joista tuli myöhemmin toinen ja kolmas imaami. Molemmat veljekset surmattiin. Ali surmattiin vuonna 661 hänen ollessa matkalla rukoilemaan Kufan moskeijaan. Alin hauta on Najafissa.

Alaviittien mielestä Ali on ainoa jumalaAlawis, Countrystudies.us, U.S. Library of Congress."Alawi Islam". Globalsecurity.orgEncyclopædia Britannica, ja hän opetti Koraanin Muhammedille.Essential Islam: A Comprehensive Guide to Belief and Practice, Diane Morgan, ABC-CLIO, 2010, , s. 233 Alin saarnat, kirjeet ja opetukset on koottu Nahj al-Balaghaan -teokseen, joka on edelleen tärkeä šiiamuslimeille.

 Historiallisuus 
pienoiskuva|Ali esitetään usein Kristuksen kaltaisena ihannoituna hahmona kansanhurskaudessa.Heger 2008, s. 291
Volker Poppin mukaan Aliin liitetty motto walī allāh ("Jumalan ystävä") esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 70 arabien aikaa lyödyssä kolikossa Kirmānissa. Samassa kolikossa on Muhammedia tarkoittava teksti. Muhammed esiintyy Poppin mukaan Jeesuksen kunnianimenä Kalliomoskeijan friisitekstissä. Tästä Popp päättelee, että 'Ali ("ylevä") on myös alun perin Jeesuksen kunnianimi ja Alin hahmo on syntynyt kristillisyyden inkulturaationa Iranissa.Popp 2013, s. 139-140

Kalifit ilmestyvät islamilaisiin lähteisiin vasta 800-luvulla. Espanjassa tehty niin sanottu Vuoden 754 kronikka on ensimmäinen lähde, jossa varhaiset kalifit mainitaan. Suurin osa käsikirjoituksesta on kuitenkin säilynyt kopiona vasta 1100-luvulta, joten ei ole varmaa miten alkuperäinen kuvaus on. Todennäköisesti kristillisen kirkonmiehen tekemässä Kronikassa kerrotaan, että Muhammedin oltua vallassa 10 vuotta häntä seurasi Abu Bakr, joka hallitsi kolme vuotta. Tätä seurasi Umar ja sitten Uthman vuonna 647. Kronikka ei tunne Alia, vaan ilmoittaa Uthmanin seuraajaksi Muawijan vuonna 657. Ensimmäinen arabivaltion hallitsija, josta on jäänyt historiaan arkeologisia jälkiä, kuten kolikoita ja piirtokirjoituksia, on Muawiya (vallassa vuodet 660–680). Ensimmäinen hallitsija, joka käytti itsestään nimitystä "kalifi" oli Abd al-Malik ibn Marwan (685–705).Popp, 2010, s. 75 Koska neljästä "oikeaanjohdetusta kalifista" ei ole löytynyt aikalaislähteitä, heidän on myös ehdotettu olleen abbasidikaudella luotuja persialaiseen nelilukuun perustuvia hahmoja, jotka mytomorfisesti rinnastuivat Aadamiin, Nooaan, Abrahamiin ja Moosekseen. 

 Katso myös 
 Muhammedin historiallisuus
 Oikeaanjohdetut kalifit

pienoiskuva|Ali ibn Abi Talibin murha – taidemaalari Yousef Abdinejadin teos

 Lähteet 




 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Kalifit
Luokka:Imaamit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Muhammedin talonväki