Henttaa

Henttaa () on Espoon kaupunginosa, joka sijaitsee Kehä II:n länsipuolella, Kuurinniityn, Sepänkylän ja Olarin välissä. Espoon keskuspuisto ympäröi kaupunginosaa usealta suunnalta.

Henttaan Storåkernin pellolle, vanhan asutuskeskittymän ja Kehä II:n väliin, ollaan rakentamassa Suurpellon asuin- ja työpaikka-aluetta. Henttaan palveluihin kuuluu päiväkotipäiväkoti, postilaatikko, urheilukenttä, paperinkeräysastia, rullalautaramppi sekä tenniskenttä. Lähimmät muut palvelut ovat Suurpellossa, Olarissa, Mankkaalla tai kauempana Espoossa ja Helsingissä.

2010-luvun alussa Henttaalla on suoritettu voimakasta täydennysrakentamista.

Henttaalla ilmestyy Lillhemtin omakotiyhdistyksen toimittamana oma lehti, Lillhemtin Sanomat – Lillhemt Bladet, joka alkoi ilmestyä vuonna 1983.

 Nimi 
Henttaan kylän nimi perustuu ruotsinkieliseen kylän nimeen Hemtans, joka vuorostaan perustuu alkutalon nimeen H(a)ent(e) tai Hentta(la). Nimen taustalla lienee vanha henkilönnimi, mutta varmuutta tästä ei ole. Nimen vanhoja kirjoitusasuja ovat Henttheby (1540), Haenttans (1584) sekä Hemptans (1675). Suomenkielinen nimi on myöhäinen mukaelma alkuperäisestä nimestä.

 Historia 
Nykyisin Turunväylänä tunnetun Tarvontien rakentaminen alkoi vuonna 1956 ja se valmistui vuonna 1962. Henttaan pohjoisrajalla kulkeva Tarvontie oli Suomen ensimmäinen moottoritie ja se kulki Helsingin Munkkiniemestä Espoon Gumböleen.

Henttaan itärajan muodostava Kilonväylä eli Kehä II rakentui vuonna 2000. Kehä II halkoo Smedsby–Hemtans–Dåvitsbyn kulttuurimaisemaa. Suurpellon kaupunginosa on rakentunut Kehä II:n varteen.

Vuoden 2022 lopussa toisen Henttaan postinumeroalueen, johon kuuluu myös Suurpelto, väestöstä 41 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia.

 Väestö 
 Väkiluvun kehitys 

Liikenne

Henttaalle pääsee kulkemaan autolla Suurpellon läpi kulkevaa Maakirjantietä jatkaen Vähän-Henttaan tietä punaiselle talolle. Espoon kaupunki tulee muuttamaan ajoyhteyden kulkemaan Opinmäen koulun ohitse Suurpelto III -kaavan mukaisesti rakentaessaan uuden kaavan mukaista kunnallistekniikkaa Henttaan pelloille. 

Julkiset kulkuvälineet palvelevat Henttaalle saakka, myös Suurpellon linjat ovat kävelyetäisyydellä.

Henttaan "punaiselta talolta", Lillhemt 
Pysäkki E3302
 133      Henttaa - Matinkylä - Friisilä

Suurpellon keskeltä
Henttaan puistokatu "etelään", Pysäkki E3307
 118       Kauklahti - Espoon keskus - Suurpelto - Niittykumpu - Tapiola
 118B     Suurpelto - Niittykumpu - Tapiola
 532       Leppävaara - Suurpelto - Matinkylä
 533       Järvenperä - Kauniainen - Suurpelto - Matinkylä

Henttaan puistokatu "pohjoiseen", Pysäkki E3313
 118       Tapiola - Niittykumpu - Suurpelto - Espoon keskus - Kauklahti
 118B      Tapiola - Niittykumpu - Suurpelto
 532       Matinkylä - Suurpelto - Leppävaara
 533       Matinkylä - Suurpelto - Kauniainen - Järvenperä

Henttaan kartano
pienoiskuva|Punainen talo
Henttaankartanon perustukset rakennettiin 1700-luvulla. Tämä punainen talo siirtyi 1900-luvun alussa SDP:n perustajalle, joka laajensi taloa ja rakennutti taloon yläkerran. Talo on Espoon kaupungin omistuksessa. Espoon omistuksessa olevan puolen alue kunnostettiin ja entisöitiin vuonna 2007. Toisessa osassa toimii Henttaan kyläkokous. Henttaan kentän vierellä on Henttaan kartanon vanhan saunan rauniot.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 






*