Lumiraja

Lumiraja on se korkeus, jonka yläpuolella on pysyvä lumipeite ja jäätiköitä maan yllä. Sen kohdalla lumen kertymä on yhtä suuri kun lumen sulaminen ja sublimoituminen. Lumirajan korkeus riippuu muun muassa lämpötilasta ja aurinkoisuudesta: varjonpuoleisilla rinteillä se voi olla kilometrin alempana kuin auringonpaisteisilla.

Ilmaston muuttuminen vaikuttaa lumirajan korkeuteen. Jääkaudella lumiraja aleni satoja metrejä, jopa kilometrin. Ilmaston lämpeneminen nostaa lumirajaa arviolta 150 m jokaista keskilämpötilan nousun astetta kohti.

Esimerkkejä lumirajan korkeudesta maapallon eri osissa:Iivari Leiviskä: Maanpinnan muodot ja niiden synty, s. 206
 Huippuvuoret 450 metriä
 Norja Ofoten-vuonon lähistö 1 100 metriä
 Etelä-Norjan Bergenin lähistö 1 250 metriä
 Pyreneet, Espanja 2 800–3 000 metriä
 Alpit 2 400–3 200 metriä
 Kaukasus-vuoristo: kostea länsipuoli 2 700 metriä, kuiva itäpuoli, 3 800 metriä
 Päiväntasaajan seutu: Ecuador 4 700–4 800 metriä ja Afrikka Kilimandjaron vuori 5 380–5 800 metriä

Yhteenveto lumirajan korkeudesta leveysasteiden mukaanEncyclopedia Britannica 1974, Macropaedia 4, , Artikkeli Climate.

Päiväntasaaja 4 500–5 200 m
30 pohjoinen leveysaste 4 200–6 100 m
60 pohjoinen leveysaste 600–2 500 m
80 pohjoinen leveysaste 100–400 m

 Katso myös
Puuraja
Jäätikkö

 Lähteet 

Luokka:Ilmasto
Luokka:Jäätikkötiede
Luokka:Tundra