Mintut

Mintut eli tuoksumintut (Mentha) ovat luonnonvaraisia ja monivuotisia yrttejä. Maailmassa on arviolta 1200 erilaista minttua. Tärkeimmät niistä ovat kuitenkin viherminttu (Mentha spicata, ) ja piparminttu (Mentha × piperita, ), joista jälkimmäinen on vesimintun (Mentha aquatica) ja vihermintun suvullisesti steriili risteytys.

 Viljely 
Minttuja voidaan lisätä sekä siemenistä että kasvullisesti maavarsista. Poikkeuksen tuottaa suvullisesti steriili piparminttu, joka voi lisääntyä vain maarönsyjen avulla. Minttu viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla. Maan tulee olla voimakas ja kosteutta säilyttävä.

 Käyttö 
Piparminttua ja viherminttua käytetään paljon makeis- ja lääketeollisuudessa. Näiden minttujen tärkein aromaattinen aine on mentoli, jota voi varsin helposti valmistaa kemiallisestikin. Mintuissa on kuitenkin muitakin aromaattisia ainesosia, minkä vuoksi niiden käyttöä suositaan edelleen.

Suomessa minttua on perinteisesti totuttu käyttämään lammasruokiin. Minttua käytetään myös teeksi, salaattien ja jälkiruokien mausteeksi.Enemmän iloa puutarhasta, Oy Valitut Palat, Reader's Digest Ab, 1981.

Kansainvälisesti minttua käytetään myös suosittuun kuubalaiseen cocktail-juomaan, Mojitoon.

 Historiallinen lääkintä 
Platina huomauttaa, että mintun ominaisuus tappaa vatsan loisia on erittäin hyödyllinen, ja erityisen tehokas se on vesikauhuisen koiran puremaan.

 Mytologiassa 
Tarinan mukaan Zeuksen tytär Persefone oli mustasukkainen Areelle erään Minthe-nimisen nymfin vuoksi ja muutti kilpailijansa yrtiksi, koska kilpakosija oli taitava lemmen nostattaja. Legendan pohjalta arveltiin, että yrtillä olisi samoja vaikutuksia, ja siksipä kreikkalaisilta sotilailta kiellettiinkin mintun käyttö tyystin. Oltiin varmoja, että sotilaat eivät olisi lemmenhuumassa kyenneet taistelemaan.

 Lajeja 
 Harmaaminttu (Mentha longifolia)
 Jalominttu (Mentha × gracilisHämet-Ahti, L., Kurtto, A., Lampinen, R., Piirainen, M., Suominen, J., Ulvinen, T., Uotila., P. & Väre, H. 2005: Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen – Lutukka 21: 41–85.)
 Karjalanminttu (Mentha × dalmatica)
 Kiehkuraminttu (Mentha × verticillata)
 Korsikanminttu (Mentha requienii)
 Omenaminttu (Mentha × rotundifolia)
 Piparminttu (Mentha × piperita)
 Puolanminttu (Mentha pulegium)
 Pyöröminttu (Mentha suaveolens)
 Rantaminttu eli peltominttu (Mentha arvensis)
 Vesiminttu (Mentha aquatica)
 Purovesiminttu (M. aquatica subsp. aquatica)
 Merivesiminttu (M. aquatica subsp. litoralis)
 Viherminttu (Mentha spicata)
 Kähäräminttu (M. spicata var. crispa)
 Tarhaviherminttu (M. spicata subsp. spicata)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Mintut eli tuoksumintut (Mentha)
 Eliaksen yrittitarha (Internet Archive)
 Funet: Mintut (Mentha)
 ITIS: Mentha 
 United States Department of Agriculture (USDA): Mentha 
 Flora of China: Mentha 

*
Luokka:Yrtit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit