Björn Wahlroos

Björn Arne Christer ”Nalle” Wahlroos (s. 10. lokakuuta 1952 Helsinki) on Sampo-konsernin, Nordean ja UPM:n entinen hallituksen puheenjohtaja ja Suomen talouselämän merkittävä vaikuttaja.  

Wahlroos on ollut Sammon suuromistaja, omistanut Joensuun kartanon Halikossa, ja toiminut kansantaloustieteen professorina. Hän on lisäksi julkaissut tietokirjoja. Wahlroosia on kutsuttu ”Helsingin pörssin kuninkaaksi”, koska hän toimi yhtä aikaa kolmen suuren pörssiyhtiön hallituksen puheenjohtajana useiden vuosien ajan. 

 Ura 
Yliopistossa
Wahlroos valmistui ylioppilaaksi vuonna 1971. Tämän jälkeen Wahlroos opiskeli Svenska handelshögskolanissa, josta hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi vuonna 1975 ja kauppatieteiden tohtoriksi 1979. Hän toimi vuosina 1979–1985 Svenska handelshögskolanin kansantaloustieteen professorina. Lisäksi hän on ollut vierailevana apulaisprofessorina Northwestern-yliopiston Kellogg Graduate School of Managementissä sekä Brownin yliopistossa.

Liike-elämässä
Wahlroos toimi vuosina 1985–1992 Suomen Yhdyspankin (SYP) johtokunnan varajäsenenä, jäsenenä ja varatoimitusjohtajana. Vuonna 1992 Wahlroosista tuli Mandatumin toimitusjohtaja. Mandatumin yhdistyessä vuonna 2001 Sampo-konserniin Wahlroosista tuli Sammon toimitusjohtaja ja suurin yksityinen osakkeenomistaja (2,13 prosenttia osakkeista). Huhtikuussa 2009 hän siirtyi Sammon hallituksen puheenjohtajaksi.

Wahlroos oli avainhahmoja, kun valuutta- ja korkosäännöstely purettiin ja toimija niin sanotussa kasinotaloudessa, jossa yhtiöitä vallattiin ja järjesteltiin uudelleen. Wahlroos myi Tampellan säästöpankkiryhmälle, järjesteli Sponsor- ja Spontel-sijoitusyhtiöitä Kansallis-Osake-Pankin (KOP) kanssa ja osallistui KOP:n ja SYP:n fuusioon. Vuonna 1992 hän siirtyi pääomistajana johtamaan SYP:sta lohkaistua Mandatumia. Mandatum osti 1998 Interbankin ja listautui Helsingin pörssiin.

Vuonna 2001 Mandatum yhdistettiin Sampo-Leoniaan. Wahlroos oli myös Varman hallituksessa, jolla on historialliset siteet Sampoon. Sammon pankkitoiminta eli vanha Postipankki myytiin Danske Bankille 2006.

 "Pörssin kuningas" 
Wahlroosia pidetään yleisesti taitavana yritysjohtajana, ja hän on ylivoimaisesti rikkain suomalainen henkilö, joka on itse hankkinut omaisuutensa. Vuonna 2018 Wahlroosin omaisuuden arvioitiin olleen yli 700 miljoonaa euroa. Vuonna 2025 Wahlroos itse kertoi omaisuutensa ylittävän miljardi euroa.

Wahlroos oli 2000-luvulla useiden vuosien ajan Suomen suurituloisimpien joukossa.Vuoden 2005 verotietojen mukaan Wahlroosin ansiotulot nousivat 2 276 599 euroon, jolloin hän oli 8. sijalla Suomen suurimpien ansiotulojen listalla. Helsingin Sanomat 6.2.2007.

Helsingin Sanomien toukokuussa 2009 hallituspaikkoihin ja pörssiyritysten markkina-arvoihin perustuvan selvityksen mukaan Wahlroosilla oli Suomessa eniten valtaa pörssiyhtiöiden hallituksissa. Saman vuoden lopulla Iltalehti valitsi hänet Suomen talouselämän vaikutusvaltaisimmaksi päättäjäksi. Wahlroos sijoittui kolmanneksi Suomen Thinkers 20 -listalla Nordic Business Report -lehden valitessa Suomen suurimpia bisnesajattelijoita elokuussa 2012.

Toimittaja Olli Harman mukaan Wahlroos kehitti Mandatumista ja myöhemmin Samposta "todellisen rahantekokoneen". Sampo Pankin myymistä neljällä miljardilla eurolla hän piti strategisesti loistavana, mutta UPM:n kääntäminen huippumenestykseen teki Wahlroosista lopullisesti "pörssin kuninkaan". Nordeassa Wahlroos oli Harman mukaan pärjännyt huonommin.

Wahlroos maksoi veroja 2000–2016 noin 64 miljoonaa euroa, kolmanneksi eniten Suomessa.

Vuonna 2021 uutisoitiin, että Wahlroos on siirtänyt yli 140 miljoonaa euroa varallisuuttaan veroparatiisina tunnettuun Luxemburgiin.

 Poliittinen osallistuminen 
Opiskeluaikanaan Wahlroos toimi taistolaisliikkeessä. Hän kuului Finlands Svenska Skolungdomsförbund:iin (vuosina 1969–73) ja Sosialistisiin taloustieteen opiskelijoihin (1971–73) sekä työskenteli Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton opposition julkaisemassa Toveri-lehdessä.

Vuonna 1973 Wahlroos erosi kaikista poliittisista järjestöistä. 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa hän liittyi Ruotsalaiseen kansanpuolueeseen. Hänet nimitettiin RKP:n syyskuussa 2008 aloittaneen talouspoliittisen valiokunnan puheenjohtajaksi. Vuonna 2025 Wahlroos oli yhä RKP:n jäsen.

Wahlroos tuki kokoomusta vuoden 2011 eduskuntavaaleissa 5 000 eurolla.

 Näkemyksiä 

 Talousajattelu 
Wahlroos argumentoi keväällä 2012 ilmestyneessä kirjassaan Markkinat ja demokratia: Loppu enemmistön tyrannialle, että valtion tulisi puuttua mahdollisimman vähän talouteen ja sääntelyä tulisi minimoida.

Wahlroos on nimennyt esikuvikseen 1700-luvun taloustieteilijän Adam Smithin, uusliberalistisen Milton Friedmanin ja libertaristisen ajattelijan Ayn Randin.

 Kehitysapu 
Wahlroos on sanonut pitävänsä kehitysapua "tyhmänä ja moraalittomana". Maaliskuussa 2010 Wahlroos esitti kehitysavun leikkaamista, koska ”olemme 50 vuotta heittäneet rahaa Kankkulan kaivoon”. Hän perusteli näkemystä sambialaisekonomisti Dambisa Moyon kirjaan Dead Aid (Kuollut apu) perustuen.

Wahlroosin mukaan kehitysavussa keskitytään liikaa demokratian kehittymiseen. Hänen mukaansa näyttää siltä, että demokratia ei ala toimia, ennen kuin bruttokansantuote henkeä kohti nousee tietylle tasolle ja pitää demokratiaa mahdollisesti kielteisenä kansalaisten turvallisuuden kannalta. Tärkeämpää olisi hänen mielestään kehittää oikeusvaltiota, perusmarkkinoiden toimivuutta ja yleistä turvallisuutta sekä kitkeä korruptiota.

 Maataloustuet 
Wahlroosin mielestä maataloustuet tulisi lakkauttaa. Wahlroos sanoi pitävänsä kehitysmaiden juhlahetkenä sitä päivää, jona Euroopan unioni lakkauttaa maataloustukensa, mutta ottavansa siihen asti hänelle annetun maataloustuen vastaan. Vuonna 2007 Wahlroos sai 225 000 euroa maataloustukea (309. suurin tuensaaja), vuonna 2009 221 000–273 000 euroa.

Vuonna 2019 Wahlroos ei vastanottanut enää maataloustukia, koska oli siirtänyt tilansa perillisilleen.

 Hyvinvointivaltio 
Wahlroosin mukaan kasvavat tuloerot eivät johdu kapitalismista, ja eriarvoisuutta torjuttaisiin parhaiten lisäämällä investointeja yrityksiin.

Wahlroosin mukaan rikkaat jättävät hyvinvointivaltion, jonne puolestaan pyrkivät maailman köyhät. Vuonna 2010 Wahlroos sanoi, että Euroopassa joudutaan harkitsemaan sosiaalisen markkinatalousmallin tulevaisuutta, koska ihmisiä ei voi tulevaisuudessa verottaa nykyisellä tavalla. Hän sanoi myös, että köyhyyden ja "rikkinäisten perheiden" tukemista ei tulisi sietää.

2010-luvulla Wahlroos puhui nuorten sosiaalitukien, kuten toimeentulotuen ja yli viisi vuotta opiskelleiden opintotuen, lakkauttamisen puolesta. Wahlroos on arvostellut myös muun muassa yliopistotutkintojen rahoitusta ”tyhjäntoimittamisen subventiona”.

Wahlroos on ilmoittanut kannattavavansa perustiliä. Hänen näkemyksensä mukaan sosiaaliturvaa tulisi pienentää minimiin samalla.

 Suomen työmarkkinajärjestelmä 
Wahlroosin mukaan Suomessa työehtosopimuksien sopimiseen käytetty kolmikanta muistuttaa fasistista järjestelmää ja on epäparlamentaarinen. Wahlroos haluaisi purkaa työehtosopimusten yleissitovuuden ja alentaa työttömyysturvaa.

Koronaviruspandemian aikana Wahlroos halusi, että ihmiset kävisivät töissä ja että valtioiden rajat pidettäisiin auki. Hän myös vastusti koronapandemian aikaista talouden elvytyspakettia.

 Suomen eurojäsenyys 
Wahlroosin mielestä Suomelle olisi ollut parempi olla liittymättä euroon. Vuonna 2015 takaisin markkaan palaaminen oli hänen mielestään kuitenkin ”teoreettinen argumentti”.

 Donald Trump 
Wahlroos arvioi marraskuussa 2016, että presidentiksi valittu Donald Trump tulee olemaan hyväksi Yhdysvaltain taloudelle ajaessaan veroleikkauksia ja sääntelyn purkamista.

Vuonna 2025 Wahlroos sanoi ihailevansa Trumpin saavutuksia ja olevansa "80–90 prosenttisesti" samaa mieltä Trumpin hallinnon aikaansaannosten kanssa. Wahlroos pitää Trumpin tekemiä veronalennuksia ja sääntelyn purkua talouskasvua tukevana linjana.

 Ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutos 
Wahlroosin mukaan on "kiistatta totta", että hiilidioksidia pitäisi olla ilmakehässä vähemmän. Hänen mukaansa ilmasto kuitenkin tuhoutuu sen takia, ettei siihen sovelleta markkinataloutta. Wahlroosin mielestä luonnonvarojen riistoa aiheuttaa yhteisöllinen omistus, ja ratkaisu ongelmaan olisi maiden, vesien ja ilman yksityistäminen.

 Muita näkemyksiä 
Wahlroos pitää Suomen presidentin valtaoikeuksien vähentämistä virheenä. Wahrloosin mukaan muutos on jähmettänyt päätöksentekoa ja antanut ulkoparlamentaarista valtaa etujärjestöille ja lobbareille. 

Wahlroos ei kannata Suomen käpertymistä sisäänpäin, mutta näkee Suomen tulevaisuuden vaikeana. Wahlroos jakaa Suomen tulevaisuusskenaariot Kreikan tiehen ja Singaporen tiehen. Venäjää Wahlroos pitää Suomen mahdollisuutena, mutta Venäjä-yhteistyö kasvattaisi Suomen riskejä.

Wahlroos on arvostellut julkisuudessa presidentti Tarja Halosta muun muassa presidentti-instituution kärsimisestä ja siitä, että Halosen poliittinen linja olisi ollut eri kuin kansan enemmistöllä. 

Wahlroos on esittänyt, että maailman liikakansoitus voitaisiin ratkaista asettamalla yläraja väestön kasvulle ja huutokauppaamalla oikeus lasten tekemiseen. Väestökauppa johtaisi Wahlroosin mukaan lopulta tulonjaon tasoittumiseen. Hänen mukaansa tällaista vaihtoehtoa pitäisi kuitenkin miettiä vasta, kun kaikki muut mahdolliset ratkaisut on käyty läpi.

Vuonna 2023 Wahlroos sanoi, että Petteri Orpon kokoomusjohtoisen hallituksen hallitusohjelma on paras kautta aikojen.

 Kritiikki 
Vuonna 2012 tamperelainen Legioonateatteri esitti mielenterveysteemaan sisältyvää Minä, minä ja minä -teatteriesitystä, joka sisälsi narsistisen Wahlroos-hahmon. Demokraatti-lehdessä teatteriesityksen arvostelussa Wahlroosia nimitettiin valtakunnannarsistiksi.

Wahlroosia on Helsingin Sanomien kirja-arviossa kirjastaan Markkinat ja demokratia arvosteltu vanhentuneen tutkimuskirjallisuuden käytöstä sekä huonoista perusteluista.

 Perhe ja yksityiselämä 
Wahlroosin isä Bror Wahlroos oli kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö. Björn Wahlroos on kertonut, että hänen isänsä oli alkoholisti. Isän vaikea käytös sai hänet nuoruudessa radikalisoitumaan ja liittymään poliittiseen toimintaan.

Wahlroosin liikanimi ”Nalle” on peräisin nuoruusvuosilta, jolloin samassa toveripiirissä oli kolme Björniä. Björn Wahlroosin poika on Thomas Wahlroos.  

Wahlroos asui Halikossa Joensuun kartanossa. Joulukuussa 2013 hän siirsi kirjansa Ruotsiin. Wahlroosin mukaan muuton taustalla olivat turvallisuussyyt. Wahlroos myönsi, että kirjojen siirtämisestä maahan, joka ei peri perintöveroa, aiheutuva verosäästö on sadan miljoonan euron kokoluokkaa.

Björn Wahlroos ja hänen puolisonsa Saara Wahlroos ovat tehneet avioehdon, jossa Björn Wahlroos saa pitää omaisuutensa. Hän on sanonut tätä elämänsä parhaaksi diiliksi.

Hän käy metsästämässä yhdessä Ruotsin kuninkaan kanssa.

Wahlroos lahjoittaa omaisuuttaan hyväntekeväisyyteen säätiöiden kautta. Saara ja Björn Wahlroosin säätiö tukee apurahoin muun muassa politiikkaan, journalismiin ja taloustieteeseen keskittyvää toimintaa.

 Teoksia 








 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Pietiläinen, Tuomo ym.: Wahlroos: Epävirallinen elämäkerta. Into-kustannus Oy, Helsinki 2013. 

 Aiheesta muualla 

 Arkkipiispalla vieraana Björn Wahlroos: Markkinatalous, yritykset ja yhteiskuntavastuu.  Kantti.net 2006 (äänite).
 Ylivertainen Björn Wahlroos.  Talouselämä.


Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat
Luokka:UPM:n henkilöstö
Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot
Luokka:Vuonna 1952 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Suomalaiset kauppatieteilijät
Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät
Luokka:Suomalaiset professorit