Niuen kieli

Niue (omakielinen nimi: Vagahau Niuē) on austronesialainen kieli, jota puhutaan Niuella. Sen lähin sukulaiskieli on tonga. Niuea puhuu äidinkielenään 7 767 ihmistä.Ethnologue: Niue  Viitattu 2.4.2015. Heistä noin 2 030 asuu Niuen saarella. Loput puhujat elävät muun muassa Tongalla, Uudessa-Seelannissa ja Cookinsaarilla. Suurin osa Niuella asuvista niuen puhujista puhuu toisena kielenään englantia.

 Äännerakenne 
 Konsonantit 
  Bilabiaalit Labiodentaalit Dentaalit Alveolaarit Velaarit Glottaalit Klusiilit       Frikatiivit    ()   Nasaalit       Lateraaliapproksimantit      

 ja  ääntyvät dentaalisina, kun taas  ja  ääntyvät alveolaarisina. Vokaalien välissä  ääntyy usein frikatiivina, esimerkiksi  ; kaikissa sanoissa tätä ei kuitenkaan esiinny, esimerkiksi  .  on foneemin  allofoni vokaalien  edellä, ja se esiintyy myös eräissä lainasanoissa. Ennen vokaaleja  esiintyy vaihtelua :n ja :n välillä. Joillakin puhujilla esiintyy englannista lainatuissa lainasanoissa approksimantti .

 Vokaalit 
  etu keski taka suppea    väli    väljä   
Vokaalifoneemeja on viisi, ja ne voivat esiintyä lyhyinä tai pitkinä. Lyhyt  on muita lyhyitä vokaaleja pidempi, samoin pitkä  muita pitkiä vokaaleja pidempi.

 Prosodia 
Sanapaino on toiseksi viimeisellä moralla.

 Murteet 
Niue jakautuu kahteen murteeseen. Ne ovat motu ja tafiti. Motu on vanhempi murre ja sitä puhutaan Pohjois-Niuella. Tafitia puhutaan Etelä-Niuella. Murteiden suurimmat erot ovat sanastossa.

 Historia ja status 
Samoalta tulleet lähetyssaarnaajat toivat kirjoituksen Niuelle 1900-luvun alussa. Ensimmäiset yritykset luoda oikeinkirjoitusstandardit perustuivat samoan kieleen.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin niueksi vuonna 2003.

Niue lasketaan erittäin uhanalaiseksi kieleksi.

Uudessa-Seelannissa asui vuoden 2013 väestölaskennan mukaan 18 555 etnistä niuelaista eli suurin osa ei puhu niuen kieltä, ja varsinkin lapset eivät enää opi sitä kotikielenä ollenkaan. Tämä puolestaan on johtanut siihen, että Uuden-Seelannin hallitusta on vaadittu tukemaan niuen kielen opetusta. Suurin osa (75 %) Uuden-Seelannin niuelaisista asuu Aucklandissa. Vuosittain vietetään myös Niuen kielen viikkoa, jonka tarkoituksena on tuoda esille kieltä positiivisessa valossa ja kannustaa ihmisiä puhumaan tai opiskelemaan kieltä. Vuonna 2021 viikkoa juhlittiin 17.–23. lokakuuta.

 Kielioppi ja sanasto 
Niuen sanajärjestys on VSO (verbi-subjekti-objekti), kuten sen lähimmässä sukulaiskielessä tongassa.

Niuen lainatessa sanoja englannista ne sopeutetaan niuen äännerakenteeseen. Esimerkiksi radio on letio, koska niuessa ei ole r-äännettä. Linja-auto on pasi (< bus) ja tynnyri talam (< drum).

Niuen sanoja: magafaoa (perhe), to feleveia (tervehdys), faiaoga (opettaja), matua taane (isä), palia (kukkula), moana (meri).

Lukusanat 1–10 niueksi:
12345678910tahauatolu fālimaonofituvaluhivahogofulu
Persoonapronominit niueksi:
YksikköKaksikkoMonikkoI pers.aumaua (eks.)mautolutaua (ink.)II pers.koemuamutoluIII pers.ialaualautolu

Lähteet

 Aiheesta muualla 
Niuen sanastoa 

Luokka:Niuen kielet
Luokka:Tongan kielet
Luokka:Uuden-Seelannin kielet
Luokka:Cookinsaarten kielet
Luokka:Tongalaiset kielet