Kuopion Palloseura

Kuopion Palloseura eli KuPS on vuonna 1923 perustettu Veikkausliigassa pelaava kuopiolainen jalkapalloseura. KuPS on voittanut Suomen mestaruuden kahdeksan kertaa, Suomen Cupin viidesti ja Liigacupin kerran. KuPS pelaa kotiottelunsa Kuopion keskuskentällä. Seuran peliasussa paita ja sukat ovat keltaiset ja housut ovat mustat.

 Historia 

 Seuran perustaminen ja alkuvuodet 

Maaliskuussa 1923 joukko kuopiolaisia miehiä otti tavoitteekseen perustaa kaupunkiin jalkapalloon keskittyvän seuran. Seuran perustava kokous pidettiin Seurahuoneella 16. maaliskuuta 1923. Seuran nimeksi päätettiin ottaa Kuopion Palloseura ja lyhenteeksi KPS. Suomen Palloliiton jäseneksi seura hyväksyttiin 28. kesäkuuta 1923.

Ensimmäiset vuodet KuPS pelasi mustavihreissä pystyraitaisissa paidoissa, valkoisissa housuissa ja mustissa sukissa. Vuonna 1935 seuran peliasun värit päätettiin muuttaa Savon väreihin eli keltaiseen paitaan, mustiin housuihin ja keltamustiin sukkiin. Seuran nimilyhenteeksi vaihtui samalla KuPS.

pienoiskuva|KuPS:n nousijajoukkue vuonna 1947.Tuunanen s. 11

Seura nousi pääsarjaan ensimmäistä kertaa kaudeksi 1947–1948. Vuonna 1945 seuran edustusjoukkueessa teki debyyttinsä myös 16-vuotias Aulis Rytkönen, joka edusti seuraa vuodet 1945–1952. KuPS putosi pääsarjasta ensimmäisen kauden jälkeen, mutta nousi takaisin pääsarjaan syksyllä 1948 viettäen pääsarjassa seuraavat 44 peräkkäistä kautta.

 Kultaiset vuosikymmenet 

KuPS:n kultaiset vuosikymmenet sijoittuvat 1950–1970 -luvuille jolloin seura saavutti viisi mestaruutta, kahdeksan hopeaa ja yhden pronssisen mitalin. Seuran ensimmäinen mitali pääsarjassa tuli kaudella 1950, jolloin seura saavutti hopeaa.Tuunanen s. 13 KuPS:n ensimmäinen mestaruus tuli kaudella 1956. KuPS voitti toisen mestaruutensa kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1958. Molemmat mestaruudet varmistuivat Olympiastadionilla pelatuissa otteluissa.

Seuran kolmas ja ensimmäinen Kuopiossa varmistunut mestaruus tuli Väinölänniemellä lokakuussa 1966 3–0-voitolla Turun Palloseurasta.Tuunanen s. 19–21 KuPS saavutti ensimmäisen Suomen Cup -mestaruutensa vuonna 1968 voittamalla Olympiastadionilla pelatussa finaalissa Kotkan Työväen Palloilijat maalein 2–1.Tuunanen s. 21–22 KuPS:n neljäs mestaruus tuli kaudella 1974 ja viides mestaruus kaudella 1976. 150px|thumb|Markku Hyvärinen ja Keijo Koistinen Helsingin Olympiastadionilla kesäkuussa 1966.

 Vaikeat vuosikymmenet 

KuPS pelasi pääsarjassa ilman merkittävää menestystä 1980-luvulla. 1980-luku päättyi kuitenkin lopulta seuran toiseen Suomen Cupin voittoon vuonna 1989. Olympiastadionilla lokakuussa pelatussa finaalissa KuPS otti Hakasta 3–2 voiton.

Kauden 1992 jälkeen KuPS tippui 44 peräkkäisen pääsarjakauden jälkeen sarjatasoa alemmas I divisioonaan, jossa se vietti pääosan 1990-luvusta. Kaudeksi 1998 KuPS putosi Kakkoseen yhden kauden ajaksi. 1990-luvulla seura oli jatkuvissa talousongelmissa. Seuran pelastamiseksi konkurssilta perustettiin lokakuussa 1998 KuPS Oy, joka järjesti yhdistyksen velat verottajalle.Karjalainen s. 65

2000-luvun alussa KuPS vietti kausia sekä Ykkösessä että Veikkausliigassa. Ykkösen mestaruudet se voitti kausina 2001, 2004, 2007. Kaudesta 2008 alkaen KuPS on pelannut Veikkausliigassa.

Kauden 2006 jälkeen KuPS oli jälleen taloudellisissa ongelmissa ja lähellä konkurssia. Seuran pelasti konkurssilta joulukuussa 2006 savolaislähtöinen investointipankkiiri Ari Lahti, joka nousi seuran pääomistajaksi.Taipale, Taru. Arvopaperi-lehti, Huhtikuu nro 4/2008.

 Paluu Suomen huipulle ja Euroopan kentille 

2010-luvulla KuPS vakiinnutti asemansa uudelleen pääsarjassa. Vuonna 2010 KuPS saavutti 31 vuoden tauon jälkeen mitalin yltämällä hopealle. Vuosina 2011, 2012 ja 2013 seura esiintyi kolme kertaa peräkkäin häviävänä osapuolena Suomen Cupin finaalissa.

Kausina 2017–2023 seura saavutti seitsemän peräkkäistä mitalia Veikkausliigassa. Kuudennen Suomen mestaruutensa KuPS otti kaudella 2019. Mestaruus varmistui päätöskierroksella 19. lokakuuta 2019 Turussa Kupittaan stadionilla pelatussa ottelussa, jossa KuPS voitti Interin 0–2.

KuPS voitti 32 vuoden tauon jälkeen seuran kolmannen Suomen Cupin kaudella 2021. Olympiastadionilla pelatussa finaalissa kaatui HJK rangaistuspotkukilpailussa maalein 5–4. Menestys Suomen Cupissa sai jatkoa myös vuonna 2022, jolloin KuPS kaatoi finaalissa Interin maalein 1–0. Kausina 2021–2023 KuPS tuli kolmesti peräkkäin sarjassa hopealle.

Kaudella 2024 KuPS saavutti seurahistorian ensimmäisen tuplamestaruuden. Suomen Cupin voiton seura otti Tammelan stadionilla pelatussa finaalissa Interiä vastaan jatko-ottelun jälkeen luvuin 1–2. Veikkausliigan mestaruuden KuPS ratkaisi päätöskierroksen ottelussa 1–0 voitolla HJK:ta vastaan.

Kaudella 2025 KuPS voitti ensimmäistä kertaa seurahistoriassaan peräkkäiset mestaruudet pääsarjassa. Mestaruus ratkesi viimeistä edeltävän kierroksen kotivoitolla Interistä, kun Ilves ei onnistunut voittamaan omaa otteluaan SJK:ta vastaan. Kaudella 2025 KuPS ylsi ensimmäistä kertaa historiassaan Euroopan cup -kilpailujen lohko- tai liigavaiheeseen etenemällä Konferenssiliigaan. Liigavaiheessa KuPS voitti yhden ottelun ja pelasi neljä tasapeliä, minkä ansiosta se eteni ensimmäisenä suomalaisseurana koskaan liiga- tai lohkovaiheesta jatkoon. 

 Seuratunnukset 
 Seuravaakunat 
Seura käytti itsestään alkujaan lyhennettä KPS. Vuonna 1935 otettiin käyttöön nimilyhenne KuPS. Alkuperäistä logoa käytettiin kuitenkin 1970-luvulle saakka. Seura pelasi vuosikymmenten ajan ilman seuravaakunaa pelipaidassa. 1970-luvulla pelipaitaa hallitsi vaatevalmistaja Turon mainos. 1980-luvun lopulla seuravaakunan paikalla luki ainoastaan KuPS. 1990-luvulla seuran nimi sai peräänsä lisäkaneetin No Smoking Team.

1970-luvun alussa tunnuksena käytettiin hetken aikaa vaakunaa, jossa pikkulintu seisoo pallon päällä. Tämä tunnus haki inspiraatiota englantilaisseuroilta, mutta tunnus ei kuitenkaan ollut seuran virallinen seuravaakuna.

KuPS:n nykyisen seuravaakunan suunnittelivat 1970-luvulla Savon Sanomien kuvatoimittaja Mauno Hämäläinen ja graafikko Erkki Torvinen. Seuravaakuna on sijainnut toisinaan keskellä pelipaitaa ja toisinaan sydämen kohdalla. Vuonna 2014 seuravaakunasta otettiin käyttöön taitettu kolmiulotteinen muoto. Kolmiulotteisesta logosta siirryttiin takaisin perinteiseen malliin vuonna 2020.

KuPS juhlisti satavuotista historiaansa 5. toukokuuta 2023 pelatussa juhlaottelussa HJK:ta vastaan pelaamalla alkuperäisellä asulla jonka paidan rintamuksessa oli seuran alkuperäinen logo. Huhtikuussa 2025 seura lisäsi tunnukseensa tähden merkkinä miesten ja naisten edustusjoukkueiden voittamille yhteensä kymmenelle Suomen mestaruudelle.

 Värit 
Ensimmäiset vuodet KuPS pelasi mustavihreissä pystyraitaisissa paidoissa, valkoisissa housuissa ja mustissa sukissa. Vuonna 1935 seuran peliasun värit päätettiin muuttaa Savon väreihin eli keltaiseen paitaan, mustiin housuihin ja keltamustiin raidallisiin sukkiin. Sukkien väriksi vakiintui myöhemmin keltainen jonka lisäksi värinä on käytetty myös mustaa.
Seuran peliasujen päävärit.

pienoiskuva|Vuoden 1923 joukkue alkuperäisissä peliasuissa.

 Stadionit 


 Kuopion keskuskenttä 

KuPS pelaa kotiottelunsa nykyisin Kuopion keskuskentällä, joka avattiin alun perin toukokuussa 1939. Keskuskenttä sijaitsee Kuopion keskustan tuntumassa Mölymäellä, Haapaniemen kaupunginosassa. Seura pelasi ajoittain otteluita keskuskentällä myös 1940–1970-luvuilla. KuPS on pelannut keskuskentällä kaudesta 2005 alkaen, jolloin stadionille valmistui uusi pääkatsomo. Uuden stadionin avausottelussa 3. heinäkuuta 2005 KuPS kohtasi Hakan. Stadionin yleisöennätys on tehty 19. lokakuuta 2024 pelatussa Veikkausliigan päätöskierroksen ottelussa KuPS–HJK, jota oli seuraamassa 8 543 katsojaa.

Keskuskentän pääkatsomon kapasiteetti on 2 700 katsojaa ja päädyssä on 490 kiinteää katsomopaikkaa. Kiinteä istumapaikkakapasiteetti on yhteensä 3 190. Lisäksi stadionilla on siirrettävä puinen aurinkokatsomo. Siten stadionin istumakapasiteetti on noin 4 000 katsojaa. Pelialustana keskuskentällä on lämmitettävä tekonurmi.

 Väinölänniemen stadion 

KuPS:n ensimmäinen virallinen kilpaottelu pelattiin 6. syyskuuta 1923 Väinölänniemen stadionilla Varkauden Suojeluskunnan Palloilijoita vastaan.Banzine III/2006. BANZAI - KuPSin kannattajat ry. 2006. 24 s. Stadionin katsomorakennus valmistui 1952. Väinölänniemi toimi seuran ensisijaisena kotistadionina kaudelle 2005 saakka. Keskuskentän tekonurmialustan uusimisen vuoksi Väinölänniemellä pelattiin kaudella 2009 neljä kotiottelua ja kaudella 2016 kaksi kotiottelua. Stadionilla on luonnonnurmi.

 Muut kentät 

KuPS on pelannut virallisia pääsarjan kotiotteluita myös Keskuskentän stadionin vieressä sijainneella hiekkakentällä. Kenttä oli käytössä keväisin, kun nurmikentät eivät olleet vielä pelikuntoisia. Kentällä pelattiin esimerkiksi kauden 1991 avausottelu. Kauden 1994 avausottelu taas pelattiin puolestaan Kuopio-hallissa. 

1970-luvulla KuPS pelasi Euroopan Cupin kotiotteluita Mikkelin urheilupuistossa, koska Väinölänniemen stadionilta puuttui vaadittava valaistus. 2020-luvun alussa taas KuPS joutui pelaamaan Euroopan Cup -turnauksen kotiotteluita Helsingin olympiastadionilla ja Kupittaan stadionilla, koska Kuopion keskuskenttä ei täyttänyt Euroopan jalkapalloliitto UEFAn kriteereitä. Vuoden 2025 Konferenssiliigan liigavaiheen kotiottelut seura puolestaan joutui pelaamaan Tampereella Tammelan stadionilla.

 Kannattajat 
pienoiskuva|Banzai ja Cup-juna Iisalmesta Kuopioon vuonna 2005.

 Kannattajaryhmät 

Seuralla on ollut monta virallista ja epävirallista eri kaupungeissa toimivaa kannattajayhdistystä historiansa aikana. Maaningan kannatusyhdistys on tiedossa olevista KuPS:n kannatusryhmistä rekisteröity ensimmäisenä tammikuussa 1973. KuPS Supporters' Club (KSC) sai alkunsa KuPS:n 1970-luvun mestaruushuumassa ja perustettiin virallisesti 8. lokakuuta 1979.Kettunen, Jari (puh.joht). KuPS SC 1980-81, KuPS SC:n toisen toimintavuoden 1981 päätteeksi laadittu katsaus yhdistyksen toimintaan. 1981. KSC:n ydinryhmä perusti vuonna 1980 Kings Soccer Clubin, jota vastaan KuPS pelasi myöhemmin kaudella 1998 pudottuaan Kakkoseen.

Kannattajatoiminta aktivoitui seuran noustua 2000-luvun alussa takaisin Veikkausliigaan. Banzai – KuPS:n kannattajat ry rekisteröitiin 4. heinäkuuta 2003, mutta toiminta hiipui 2000-luvun lopulla. 2006 perustettu KPO Crew on sittemmin vakiinnuttanut asemansa kuopiolaisessa kannattajatoiminnassa. Kannattajien katsomoksi on 2010-luvulla vakiintunut Keskuskentän pääkatsomon eteläpäädyn katsomonosa.

 Kannatuslaulut 

Tunnetuin seuran kannatuslaulu on vuonna 1975 ensimmäisen kerran levytetty Banzai Banzai. Kappaleen sävelsi Antti Hyvärinen, sanoitti Jukka Virtanen ja esitti alun perin Kai Hyttinen. Banzai-termin kappaleeseen keksi kuopiolaistaustainen runoilija Pekka Kejonen. Singlenä julkaistun levytyksen B-puolella oli Hyvärisen ja Virtasen tekemä kappale nimeltään Elä laakase, naatitaan!, jonka esitti Pelurit-niminen Hyvärisen johtama orkesteri.

Einin Kesä ja yö oli joukkueen tunnuslaulu seuran voittaessa kuudennen mestaruutensa vuonna 2019. Kuopion torilla järjestetyissä mestaruusjuhlissa Eini lauloi kappaleen paikalle saapuneille tuhansille kuopiolaisille. Kappale on alun perin levytetty vuonna 1985. Kappaletta on soitettu myös 2020-luvulla seuran voittamien kotiotteluiden jälkeen. Kannattajat ovat käyttäneet 2020-luvulla maalilauluna Toivo Kärjen sanoittamaa ja Esa Pakarisen levyttämää Meiltähän tämä käy -kappaletta, samannimiseltä vuonna 1973 ilmestyneeltä elokuvalta.

 Organisaatio ja talous 
KuPS yhtiöitettiin ja toiminta siirrettiin kaudesta 1999 alkaen Kuopion Palloseura Oy:lle. Seuran pääomistaja on investointipankkiiri Ari Lahti. Lahti oli mukana pelastamassa seuraa 1990-luvulla ja nousi merkittävimmäksi osakkeenomistajaksi pelastettuaan seuran uudestaan vuonna 2006. 2010–2020-luvulla Lahti on sijoittanut seuraan noin miljoona euroa vuosittain. Lahti toimi Kuopion Palloseura Oy:n hallituksen puheenjohtajana yli kymmenen vuoden ajan, kunnes luopui puheenjohtajuudesta tultuaan valituksi Suomen Palloliiton puheenjohtajaksi vuonna 2018.

 Kuopion Palloseura Oy 
Toimitusjohtaja: Tomi Erola
Toimistopäällikkö: Johanna Taipale
Myynti- ja markkinointipäällikkö: Tero Taipale
Mediapäällikkö: Niklas Pehkonen
Tiedotuspäällikkö: Martti Juurtela
Turvallisuuspäällikkö: Mika Määttänen
Hallituksen puheenjohtaja: Vesa Kauppila

 Muut toimijat 
 KuPS ry vuokraa liigapaikkaa edelleen KuPS Oy:lle.
 Juniori-KuPS ry hallinnoi SM-sarjassa pelaavia A- ja B-nuoria, nuorempien junioreiden joukkueita sekä kaupunginosajoukkueita.
 Pohjois-Savon jalkapallosäätiö ry omistaa keskuskentän jalkapallostadionia hallinnoivan kiinteistöosakeyhtiön.
 KuPS Akatemia toimii seuran farmijoukkueena. 2000-luvulla yhteistyöjoukkueina ovat toimineet myös kuopiolaiset SC KuFu-98 ja Kings Kuopio, iisalmelainen PK-37 sekä varkautelainen Warkauden JK.
 KuPS IV vastaa seuran ottelutapahtumien järjestämisestä.

 Pelaajat ja valmentajat 
 Nykyinen joukkue 
Tilanne 10. marraskuuta 2025.

 Valmennus ja taustat 
Päävalmentaja:  Jarkko Wiss
Valmentaja:  Sixten Boström
Valmentaja:  Mika Lähderinne
Maalivahtivalmentaja:  Joonas Pöntinen
Fysioterapeutti:  Joonas Ojantie
Analyytikko:  Viki Savonen

 Päävalmentajat 
KuPS:n pitkäaikaisin valmentaja on seuraa yhteensä 18 kauden ajan valmentanut Aaro Heikkinen. Martti Räsänen valmensi joukkuetta yli kymmenen kauden ajan. 2000-luvulla Esa Pekonen ja Jani Honkavaara ovat valmentaneet seuraa kahteen otteeseen. Kahdesti KuPS:n mestaruuteen ovat valmentaneet Martti Räsänen (1974 ja 1976) ja Jani Honkavaara (2019 ja 2024). Kertaalleen mestaruuden valmentajana ovat saaneet Aaro Heikkinen (1956), Martti Kosma (1958), pelaajavalmentaja toiminut Gunnar Boman (1966) ja Jarkko Wiss (2025). 

  1945: Väinö Heikkinen KuPS toimintakertomus 13.2.1945 – 31.1.1946
  1945–1957: Aaro Heikkinen
  1958–1959: Martti Kosma Vehviläinen, 2025 s. 142
  1960: Veijo Pehkonen ja Asser Väisänen
  1961–1965: Aaro Heikkinen
  1966–1968: Gunnar Boman
  1969: Veikko Jokinen 
  1970–1971: Veikko Jokinen ja Unto Nevalainen
  1972–1979: Martti Räsänen
  1980: Matti Terästö
  1980: Jarmo Flink
  1981: Ari Savolainen
  1982: Matti Väänänen
  1983–1985: Boguslaw Hajdas
  1986–1987: Jouko Pasanen
  1987: Aarre Miettinen
  1988–1989:  Heikki Turunen
  1989: Markku Hyvärinen ja Olavi Rissanen
  1990–1992:  Martti Räsänen
  1992: Jouni Jäntti
  1993–1994: Keijo Voutilainen
  1995–1996: Hannu Turunen
  1997–1998: Jouni Jäntti
  1999: Heikki Turunen
  2000–2001: Esa Pekonen
  2002–2003: Jari Pyykölä
  2003: Ismo Lius
  2004–2006: Juha Malinen
  2007–2009: Kai Nyyssönen
  2009–2014: Esa Pekonen
  2014: Tero Taipale
  2014–2016: Marko Rajamäki
  2017–2019: Jani Honkavaara 
  2020: Arne Erlandsen
  2021–2022: Simo Valakari 
  2023: Pasi Tuutti 
  2023–2024: Jani Honkavaara 
  2025: Jarkko Wiss
  2026–:  Miika Nuutinen 

 Entiset pelaajat 
Seurahistorian alkuvuosien kuuluisin pelaaja on ensimmäisenä suomalaisena ulkomailla ammattilaisena pelannut Aulis Rytkönen. Keskuskentän vieressä nuoruutensa asunut Rytkönen oli nostamassa seuraa pääsarjaan ja saavuttamassa seurahistorian ensimmäisen mitalin 1950. Rytkönen valittiin vuoden jalkapalloilijaksi 1949, 1950 ja 1952, ja on ainut seuraa edustanut pelaaja palkinnon saadessaan. Rytkönen pelasi KuPS:ssa yhteensä kahdeksan kauden ajan tehden 68 maalia 87 ottelussa . Keskuskentän eteläpuolelta ohi menevä katu nimettiin Aulis Rytkösen kaduksi vuonna 2010 .

Muita seurahistorian ensimmäisten vuosikymmenten merkittäviä pelaajia olivat esimerkiksi ensimmäisessä mestaruusjoukkueissa 1956 ja 1958 pelannut ja mestaruusjoukkueen 1966 pelaajavalmentajana toiminut Gunnar Boman, mestaruuden 1958 voittaneessa joukkueessa pelannut Matti Hiltunen ja edustusjoukkueen maskottina aloittanut mestaruusvuoden 1966 pääsarjan maalikuningas Markku Hyvärinen. Kuopion Palloseuran kaikkien aikojen pääsarjan maalintekijätilastoa johtaa Olavi Rissanen 121 maalilla. 

Ranskalainen Richard Boucher on tiettävästi ensimmäinen ulkomaalaispelaaja, joka on pelannut ottelun seurassa. Boucher pelasi Aulis Rytkösen houkuttelemana kesällä 1958 yhden ystävyysottelun neuvostoliittolaisjoukkue Krylja Sovetovia vastaan Karjalainen s. 30. Saksalaisesta Dieter Wendlingistä tuli 1980 seuran historian ensimmäinen ulkomaalaisvahvistus, joka pelasi pääsarjaottelussaKarjalainen s. 198.

 Juniorit 
KuPS:lla on juniorijoukkueet kaikissa poikien ikäluokissa. Lisäksi toimintaa on tyttöjen puolella naisten joukkueiden siirryttyä seuran alle vuonna 2018. Seuralla on omat kaupunginosajoukkueet. Juniori-KuPS ry hallinnoi SM-sarjassa pelaavia A- ja B-nuoria, nuorempien junioreiden joukkueita sekä kaupunginosajoukkueita. KuPS on yksi Suomen menestyneimmistä junioriseuroista. Vuoteen 2019 mennessä seura oli saavuttanut 14 A-poikien Suomen mestaruutta ja 8 B-poikien Suomen mestaruutta .

 Saavutukset 
 Mestaruussarja ja Veikkausliiga
 Mestaruus: 8 (1956, 1958, 1966, 1974, 1976, 2019, 2024, 2025)
 Hopea: 13 (1950, 1954, 1964, 1967, 1969, 1975, 1977, 1979, 2010, 2017, 2021, 2022, 2023)
 Pronssi: 3 (1953, 2018, 2020)
Suomen Cup
 Mestaruus: 5 (1968, 1989, 2021, 2022, 2024)
 Hopea: 4 (2011, 2012, 2013, 2025)
Liigacup
 Mestaruus: 1 (2006)
 Hopea: 1 (2024)
Ykkönen
 Mestaruus: 4 (1993, 2001, 2004, 2007)
Kakkonen
 Mestaruus: 1 (1998)

 Tilastot 

 Sarjasijoitukset 

KausiSarjaOVTHTM–PMPSijaSuomen Cup1930B-sarja21019–41931Savon piirisarja440023–381B-sarja (karsinta)21016–51932Savon piirisarja541028–491B-sarja510410–11261933Savon piirisarja532013–281B-sarja (karsinta)22007–2B-sarja50143–11161934Savon piirisarja550014–1101B-sarja53119–5731935Savon piirisarja1640216–682B-sarja523012–472B-sarja (loppusarja)30034–8041936Itä–Länsi-sarja1042432–251041937Itä–Länsi-sarja1043313–121131938Itä–Länsi-sarja842220–111031939Itä–Länsi-sarja (runkosarja)1090136–9181Itä–Länsi-sarja (nousukarsinta)20022–81940–1941B-sarja1492345–212031942Suomensarjaa ei pelattu1943–1944KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta1945–1946Suomensarja (karsintasarja)770037–13141Suomensarja (runkosarja)1441930–3997Suomensarja (karsinta)11007–01946–1947Suomensarja (runkosarja)14122046–13261Suomensarja (karsintasarja)31207–4421947–1948Mestaruussarja1443732–321171948Suomensarja14120236–162411949Mestaruussarja22751038–411981950Mestaruussarja18110746–392221951Mestaruussarja1882838–351851952Mestaruussarja1874728–311851953Mestaruussarja1893632–252131954Mestaruussarja1886438–232221955Mestaruussarja1876538–21204Puolivälierä1956Mestaruussarja18115231–12271Puolivälierä1957Mestaruussarja1883728–341941. kierros1958Mestaruussarja18130540–22261Puolivälierä1959Mestaruussarja1893637–30214Välierä1960Mestaruussarja2287747–47236–1961Mestaruussarja22831140–451991. kierros1962Mestaruussarja2279635–282351. kierros1963Mestaruussarja2286829–31226–1964Mestaruussarja22134539–213022. kierros1965Mestaruussarja2286825–282263. kierros1966Mestaruussarja22125541–23291–1967Mestaruussarja22126428–173023. kierros1968Mestaruussarja22113839–29254Mestaruus1969Mestaruussarja22136347–24322Välierä1970Mestaruussarja22107535–252743. kierros1971Mestaruussarja261151045–342773. kierros1972Mestaruussarja22122837–312643. kierros1973Mestaruussarja22106634–222641. kierros1974Mestaruussarja22137262–30331Puolivälierä1975Mestaruussarja22126440–243022. kierros1976Mestaruussarja22136340–213211. kierros1977Mestaruussarja22122840–352621. kierros1978Mestaruussarja22931033–31217Välierä1979Mestaruussarja (runkosarja)22125538–25292VälieräMestaruussarja (loppusarja)29176658–334021980Mestaruussarja (runkosarja)22731228–451781. kierrosMestaruussarja (loppusarja)702535–631181981Mestaruussarja (runkosarja)22103934–37238VälieräMestaruussarja (loppusarja)714246–501871982Mestaruussarja (runkosarja)2285924–412181. kierrosMestaruussarja (loppusarja)713331–511681983Mestaruussarja (runkosarja)22741127–311891. kierrosMestaruussarja (loppusarja)760119–51611984Mestaruussarja2267925–321997. kierros1985Mestaruussarja22105742–272567. kierros1986Mestaruussarja22741123–381810Välierä1987Mestaruussarja2285934–392186. kierros1988Mestaruussarja (runkosarja)22381118–301411VälieräMestaruussarja (loppusarja)274121124–34205Mestaruussarja (karsinta)21104–31989Mestaruussarja (runkosarja)2295830–30239MestaruusMestaruussarja (loppusarja)271251039–372911990Futisliiga (runkosarja)2288624–22244VälieräFutisliiga (pudotuspelit)22001–31991Futisliiga338131254–5437106. kierros1992Veikkausliiga33871833–5631127. kierros1993Ykkönen22134542–204317. kierrosLiigakarsinta732215–101131994Veikkausliiga26621824–5920147. kierros1995Ykkönen26671327–3625127. kierros1996Ykkönen27881139–373276. kierros1997Ykkönen (runkosarja)1864812–182276. kierrosYkkönen (loppusarja)2276919–22273Ykkönen (karsintasarja)20201–1221998Kakkonen22161552–204914. kierros1999Ykkönen (runkosarja)1875629–242645. kierrosYkkönen (loppusarja)932416–211272000Ykkönen (runkosarja)18152144–94714. kierrosYkkönen (loppusarja)962118–112512001Veikkausliiga339101437–483785. kierros2002Veikkausliiga (runkosarja)22661026–302496. kierrosVeikkausliiga (karsintasarja)741214–41612003Veikkausliiga26461625–5718146. kierros2004Ykkönen26166451–225415. kierros2005Veikkausliiga26851332–4529106. kierros2006Veikkausliiga24541518–411913Puolivälierä2007Ykkönen26168244–175616. kierros2008Veikkausliiga (runkosarja)26471526–561913PuolivälieräVeikkausliiga (karsinta)21102–12009Veikkausliiga26651529–532312Puolivälierä2010Veikkausliiga26153845–36482Välierä2011Veikkausliiga3310101344–55406Hopea2012Veikkausliiga331061739–533610Hopea2013Veikkausliiga331181443–42417Hopea2014Veikkausliiga3311111144–44447Puolivälierä2015Veikkausliiga339111332–40389Välierä2016Veikkausliiga331471237–31497Puolivälierä2017Veikkausliiga33168951–36562Puolivälieräkarsinta2018Veikkausliiga33177956–37583Puolivälierä2019Veikkausliiga (runkosarja)22117439–23402LohkovaiheVeikkausliiga (loppusarja)27158446–245312020Veikkausliiga22125539–26413Puolivälierä2021Veikkausliiga (runkosarja)22154338–14491MestaruusVeikkausliiga (loppusarja)27177346–205822022Veikkausliiga (runkosarja)22145336–16472MestaruusVeikkausliiga (loppusarja)27176443–215722023Veikkausliiga (runkosarja)22134534–15432PuolivälieräVeikkausliiga (loppusarja)27165641–205322024Veikkausliiga (runkosarja)22135439–22441MestaruusVeikkausliiga (loppusarja)27175746–245612025Veikkausliiga (runkosarja)22135439–23444HopeaVeikkausliiga (loppusarja)32207562–34671

Lähteet: Kuopion Palloseura , Karjalainen & Huttunen (2005), Veikkausliiga , Transfermarkt  ja Finland Football .

 Euroopan Cup-ottelut 
KuPS sijoittuu vuosien 2020–2025 eurooppalaisten seurojen keskinäisessä UEFA:n seurapisterankingissa sijalle 156. 

 Kausi Kilpailu Kierros Maa Vastustaja Tulos1959–1960Euroopan CupPREintracht FrankfurtKuPS vetäytyi1967–1968Euroopan Cup1RAS Saint-Étienne0–3, 2–01969–1970Cup-voittajien Cup1RAcadémica de Coimbra0–1, 0–01975–1977Euroopan Cup1RRuch Chorzów2–2, 0–51976–1977Uefa Cup1RÖsters IF3–2, 2–01977–1978Euroopan Cup1RClub Brugge KV0–4, 5–21978–1979Uefa Cup1RBoldklubben 19032–1, 4–42REsbjerg fB0–2, 4–11980–1981Uefa Cup1RAS Saint-Étienne0–7, 7–01990–1991Cup-voittajien Cup1RKiovan Dynamo2–2, 4–02011–2012Eurooppa-liiga2QRGaz Metan1–0, 2–02012–2013Eurooppa-liiga1QRLlanelli Town AFC2–1, 1–12QRMaccabi Netanya FC1–2, 0–13QRBursaspor1–0, 6–02018–2019Eurooppa-liiga1QRFC Kööpenhamina0–1, 1–12019–2020Eurooppa-liiga1QRFC Vitebsk2–0, 1–12QRKP Legia Varsova0–0, 1–02020–2021Mestarien liiga1QR (v)Molde FK5–0Eurooppa-liiga2QR (k)ŠK Slovan Bratislava0–0 (jo. 1–1, rp. 4–3)3QR (k)FK Sūduva2–0PO (v)CFR Cluj3–12021–2022Konferenssiliiga1QRFC Noah5–0, 1–02QRFC Vorskla Pultava2–2, 2–2 (jo. 0-1)3QRFK Astana1–1, 3–4PO1. FC Union Berlin0–4, 0–02022–2023Konferenssiliiga1QRFC Dila Gori2–0, 0–02QRFC Milsami Orhei2–2, 1–43QRBSC Young Boys0–2, 3–02023–2024Konferenssiliiga2QRDerry City FC3–3, 2–12024–2025Konferenssiliiga1QRFC UNA Strassen5–0, 0–02QRTromsø IL0–1, 1–02025–2026Mestarien liiga1QRFC Milsami Orhei1–0, 0–02QRFK Kairat2–0, 3–0Eurooppa-liiga3QRFK RFS 1–0, 1–2POFC Midtjylland 0–2, 4–0KonferenssiliigaLiiga (k)KF Drita 1–1Liiga (v)Breiðablik UBK 0–0Liiga (k)ŠK Slovan Bratislava 3–1Liiga (v)Jagiellonia Białystok 1–0Liiga (k)FC Lausanne-Sport 0–0Liiga (v)Crystal Palace FC 2–2KPOKKS Lech Poznań 0–2, 1–0

Selitteet: PR = alkukierros, 1R = 1. kierros, 1QR = 1. karsintakierros, PO = play-off -kierros, KPO = pudotuspelien 1. kierros KuPS:n kotiottelun  mainittu ensin. Lähteet: Kuopion Palloseura , Karjalainen & Huttunen (2005) , Uefa  ja Transfermarkt .

 Pelaajatilastot 
Kuopion Palloseurassa eniten pääsarjaotteluita on pelannut Tuomo Hyvärinen, joka pelasi 275 ottelua. Eniten sarjaotteluita KuPS:ssa on pelannut Ilja Venäläinen, joka pelasi yhteensä 324 ottelua kolmella ylimmällä sarjatasolla kaudesta 1998 alkaen . 

Eniten maaleja Kuopion Palloseuran pelaamissa virallisissa otteluissa on tehnyt seuraa myöhemmin pitkään valmentanut Aaro Heikkinen, joka pelasi 186 ottelua ja teki 126 maalia 1920–1940 -luvuilla Tuunanen s. 128. Aaro Heikkinen ei pelannut kuitenkaan yhtään pääsarjaottelua. Pääsarjassa eniten maaleja seurassa on tehnyt Olavi Rissanen, joka pelasi KuPS:ssa 248 ottelua tehden niissä 121 maalia. Seuran yhden kauden pääsarjamaalien ennätystä jakavat 16 maalilla Markku Hyvärinen, Olavi Rissanen ja Rasmus Karjalainen.  

 Eniten pääsarjaotteluita

 #  Pelaaja  Pääsarjakaudet  Ottelut 1  Tuomo Hyvärinen 1980–1991  2752Saku Savolainen2013–264 3 Antero Kostilainen 1955, 1957–1970  257 4 Olavi Rissanen 1970–1981  248 5 Gunnar Boman   1952, 1955–1968  2416Ilja Venäläinen2001–2003, 2008–20132347Miikka Ilo2008–20152118Petteri Pennanen2008, 2015–2020, 2024–2099Ilkka Heikkinen1952–196320710Pertti Hänninen1959–1972205 Eniten pääsarjamaaleja 

 #  Pelaaja  Pääsarjakaudet  Maalit 1 Olavi Rissanen  1970–1981  121 2 Antero Kostilainen  1955, 1957–1970  87 3 Ossi Loikkanen  1972–1979  704Ilja Venäläinen2001–2003, 2008–201358 5 Jukka Turunen  1986–1994  506Esa Heiskanen1971–1976, 1978–1981487Aulis Rytkönen1947, 1949–1952467Matti Hiltunen1958–1963, 1965469Markku Hyvärinen1960–1963, 1965–1967, 1969, 19714510Petteri Pennanen2008, 2015–2020, 2024–44
Lähteet: Kuopion Palloseura , Karjalainen & Huttunen (2005) , Vehviläinen (2025), Alaja (2009) ja Veikkausliiga .Pelaajatilastot päivitetty 14.12.2025. Tilastot eivät sisällä karsintaotteluita.''

 Muut lajit 
Vaikka jalkapallo oli seuran päälaji, saivat omat jaostonsa seuran alkuvuosina myös tennis, pesäpallo ja jääpallo. 1940-luvulla myös jääkiekko tuli KuPS:n ohjelmaan. Vuonna 1947 KuPS saavutti paikan jääkiekon Suomensarjassa ja kaudeksi 1953–1954 seura nousi pääsarjaan ensimmäisenä kuopiolaisena seurana. Jääkiekon pyörittäminen kuitenkin rasitti seuran taloutta, joten vuonna 1956 jääkiekkotoiminta ja sarjapaikka myytiin KalPalle 75 000 markan summalla. 

1980-luvun lopussa KuPS teki yhteistyösopimuksen lentopallon pääsarjassa pelanneen Kuopiovolleyn kanssa, jonka nimeksi tuli KuPS-Volley. Seura hallitsi lentopallon pääsarjaa 1990-luvulla voittaen kahdeksan mestaruutta, mutta meni konkurssiin vuonna 2001. 

Lähteet

Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Kuopion Palloseuran viralliset kotisivut
 Kuopion Palloseuran YouTube-tili
 KuPS – 100 tarinaa. Savon Aallot, Podtail
 Veikkauliiga KuPS pelaajien perustilastot 1990–

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit