Lentosotakoulu

Lentosotakoulu (LENTOSK, aik. LentoSK) (1937 asti Ilmailukoulu, 1938–1941 ja 1952–2004 Ilmasotakoulu) sijaitsi Kauhavalla. Se oli ilmavoimien komentajan alainen koulu, jonka päätehtävänä oli jatkolentokoulutuksen antaminen puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen sotilaslentäjille. Puolustusvoimauudistuksen mukaisesti useita joukko-osasto lakkautettiin vuoden 2014 lopussa. Kauhavan kaupunki vastusti koulutustoiminnan yhdistämistä Ilmasotakouluun Jyväskylän Tikkakoskelle, mutta Valtiontalouden tarkastusvirasto totesi kesäkuussa 2012 lakkauttamisen perustelluksi.

 Historia 
Ammattisotilaslentäjien koulutus annettiin Suomen itsenäisyyden alussa Helsingin Santahaminassa, jossa niin kutsuttu Saharan alue toimi maalentokenttänä. 1920-luvulla koulutus kuitenkin annettiin pääosin vesikoneilla. Lentokoulutus siirtyi Kauhavalle vuonna 1929, jolloin alkoi reserviläisten koulutus.

 Toinen maailmansota 
Talvisodassa Neuvostoliiton ilmavoimat aiheuttivat Kauhavalla 16 ilmahälytystä. Ilmahälytyksessä lentokoneet siirrettiin sirpalesuojiin tai lennettiin väistökentille ja lentokenttä naamioitiin asettamalla kiitotielle keveitä ”latoja”. Ainoastaan kerran 29. tammikuuta 1940 viisitoista pommikonetta lensi pilvien yllä lentokentän yli, minkä jälkeen ne pudottivat 53 pommia Alajärvelle menevän tien eteläpuolelle Lapuan Hirvijoelle metsään.Peltonen, Martti: Ilmasotakoulun historia 1918–1980, s. 176

 Komentajat 
 kapteeni Gunnar Holmqvist 1.3.–4.8.1921, Ilm.K. kom.
 luutnantti Armas Anthoni 4.8.1921–18.6.1923
 luutnantti Carl Lindström 18.6.1923 – 1.3.1924
 everstiluutnantti Yrjö Opas 1.3.1924 – 20.1.1932
 everstiluutnantti Lars Schalin 20.1.1932 – 9.2.1933
 everstiluutnantti Viljo Rekola 9.2.1933 – 21.10.1935
 everstiluutnantti Toivo Somerto 21.10.1935 – 7.10.1939, 1938– IlmaSK kom.
 everstiluutnantti Rainer Ahonius 7.10.1939 – 20.5.1940
 everstiluutnantti Eino Bremer 20.5.1940 – 30.6.1941 ja 15.8.1941 – 14.4.1942, 1942– LeSK kom.
 everstiluutnantti Jaakko Moilanen 30.6.–31.7.1941 ja 1944–1945
 everstiluutnantti Johan Sovio 1.–15.8.1941
 everstiluutnantti Toivo Somerto 14.4.1942 – 2.12.1944
 everstiluutnantti Eino Albert "Ape" Carlsson (Rahka vsta 1963) 1945 ja 1946–1947
 eversti Risto Pajari (1909–1995) 1949–1954, 1952– IlmaSK kom.
 eversti Olavi Seeve (1909–1973) 1954–1955
 eversti Reino Turkki (1913–1968) vs. 1955–1956 ja vakinainen 1960–1964
 eversti Tauno Meller (1908–1975) 1949 ja 1956–1960
 eversti Kalervo Mustonen (1918–1989) 1964–1966 
 eversti Reino Nykänen (1920–1980) 1966–1968
 eversti Eelis Lähde (1922–1982) 1968–1970
 eversti Veikko Hietamies (1929–1997) 1970–1972
 eversti Rauno Meriö (s. 1933) 1972–1973
 eversti Kari Korttila (s. 1933) 1973–1974
 eversti Veli Pernaa (s. 1934) 1974–1978
 eversti Pertti Tapanainen (1933–2010) 1978–1985
 eversti Jouko Koskimies (s. 1937) 1985–1989
 eversti Pekka Pellinen (s. 1942) 1990–1993
 eversti Heikki Harjunmaa (s. 1949) 1993–1994
 eversti Sippo Ryynänen, (s. 1950) 1994–1995
 eversti Hannes Bjurström (s. 1950) 1995–1998
 eversti Kai Vainio (s. 1954) 1998–28.2.2003
 eversti Kari Janhunen, (s. 1960) 1.3.2003 – 31.12.2006, 2004– LentoSK kom.
 eversti Petri Tolla, (s. 1962) 1.1.2007 – 31.5.2009
 eversti Mika Soininen, (s. 1961) 1.6.2009 – 31.12.2010
 eversti Jukka Ahlberg (s. 1964) 1.1.2011 – 30.6.2014
 everstiluutnantti Antti Koskela 30.6.–31.12.2014

Organisaatio
Lentosotakouluun kuuluivat:

 Esikunta (E/LENTOSK)
 johtaja Antti Koskela, apuljoht. Pasi Tyystjärvi

 Koulutuskeskus
 Esikunta
 Korkeakouluosasto
 Kurssiosasto
 Tukikohtakomppania (ent. Esikuntakomppania)

 Hävittäjälentolaivue 41
 Lentueet

 Lentokonekorjaamo (Leko-kmo)

Lakkautuksen jälkeen
Lentosotakoulun oli luovutettava vapautuneet tilat ja maa-alueet puolustusministeriölle vuoden 2015 aikana. Henkilöstöstä osalle ilmoitettiin löytyvän tehtäviä Ilmasotakoulusta (IlmaSK) Jyväskylän Tikkakoskelta. Irtisanottaville tarjottiin 12 kuukauden palkkaa irtisanomispakettina, mikäli yhtäjaksoisia palvelusvuosia oli takana vähintään 12.

Koulun tilat myytiin alkukesästä 2014 LSK Business Park -nimiselle yritykselle, jonka taustalla on joukko pohjalaisia yrittäjiä. Syksyllä 2015 tiloissa avattiin Suomen Punaisen Ristin ylläpitämä 350-paikkainen  vastaanottokeskus. Keskus lakkautettiin turvapaikanhakija-aallon laannuttua.

 Muuta 

Joukko-osaston palveluksessa oli 230–240 henkilöä ja lentävänä joukkoyksikkönä oli Hävittäjälentolaivue 41 (HävLLv 41), joka operoi Hawk-kalustolla. Laivueen viimeisin komentaja oli everstiluutnantti Timo Herranen. Laivue jakautui lentueisiin.

Rakennuskanta
Erityispiirteenä alueen ja sen rakennuskannan suunnittelussa voidaan pitää naisarkkitehtien panosta ko. rakennushankkeissa sekä koko puolustusministeriön rakennustoimistossa, joka vielä 1940-luvun alussa oli Suomen suurin suunnittelutoimisto. Rakennustoimistossa alueen ja sen rakennuskannan suunnitteluun osallistuivat muun muassa arkkitehdit Torsten Elovaara, Ragnar Ypyä, Heidi Vähäkallio-Hirvelä, Elsa Arokallio, Martta Martikainen-Ypyä, Kyllikki Halme ja Elsi Borg.

Entisen varuskunnan kulttuurihistoriallisesti arvokkain rakennus on linnanpihalla varustettu Linna-rakennus, joka valmistui 1928. Sen on suunnitellut tuolloin vasta reilu 30-vuotias arkkitehti Elsa Arokallio (1892–1982). Toiseksi arvokkain on entinen upseerikerho.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Kauhava.fi − Kauhavan lentosotakoulu, rakennettuun kulttuuriympäristöön kohdistuva selvitys (2013) 
 Lentosotakoulu Ylen Elävässä Arkistossa
 Kotkan pesä Kauhavalla, Hakkapeliitta, 24.02.1931, nro 8, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomen ilmavoimien historialliset joukko-osastot ja yksiköt
Luokka:Kauhava