Rynnäkköpanssarivaunu

Rynnäkköpanssarivaunu on panssarivaunutyyppi, jonka tarkoituksena on kuljettaa taistelukentälle jalkaväkeä ja tukea sitä taistelussa. Rynnäkköpanssarivaunu on perinteisesti ollut tela-alustainen, kevyesti panssaroitu ja aseistettu tykillä tai konetykillä, sekä mahdollisesti myös panssarintorjuntaohjuksilla. Rynnäkköpanssarivaunuja voidaan käyttää myös tiedustelutehtävissä. 

 Ominaisuudet 
Rynnäkköpanssarivaunun perusominaisuudet:

 Panssarointi 
Rynnäkköpanssarivaunun panssarointi on huomattavasti kevyempi kuin taistelupanssarivaunun, mutta kuitenkin parempi kuin miehistönkuljetusvaunuissa. Panssarointi vaihtelee muutamasta millimetristä 100 millimetriin. Raskain panssarointi sijaitsee yleensä rynnäkköpanssarivaunun keulassa. Panssaroinnin tarkoitus on suojata sotilaita jalkaväen käsiaseilta, mutta ei alikaliiperiammuksilta, panssarintorjuntaohjuksilta tai ontelokranaateilta. Rynnäkköpanssarivaunussa voi olla myös reaktiivipanssarointi.

 Aseistus 
Yleensä rynnäkköpanssarivaunut on aseistettu konetykillä, jotkut mallit panssarivaunukanuunalla. Pääaseen lisäksi rynnäkkövaunussa voi olla yksi tai useampi konekivääri ja mahdollisesti panssarintorjuntaohjusten ampumalaite tai mahdollisuus ampua ohjuksia pääaseen putkesta. Myös kevyitä ilmatorjuntaohjusjärjestelmiä voidaan yhdistää vaunuun.

 Liikkuvuus 
Rynnäkköpanssarivaunun tärkein ominaisuus on hyvä liikkuvuus. Vaikka se on tiellä hitaampi kuin vastaavat pyöräalustaiset ajoneuvot, se kykenee telojensa ansiosta liikkumaan maastossa monipuolisemmin. Rynnäkköpanssarivaunun massa on yleensä 13–30 tonnia. Huippunopeus on yleensä 50–70 km/h. Osa rynnäkköpanssariajoneuvoista on rakennettu muun muassa toimintamatkan ja nopeuden lisäämiseksi monipyöräalustalla (kuten Ratel IFV, Ukrainan BTR-4 tai Patria AMV:n IFV-versiot). 

 Kuljetusmahdollisuudet 
Koska rynnäkköpanssarivaunut on tarkoitettu kuljettamaan jalkaväkeä, täytyy niissä olla siihen tarkoitettu tila. Tämä on lähes poikkeuksetta sijoitettu vaunun takaosaan. Yleensä miehistötilassa on tilaa 6–13:lle sotilaalle.

 Käyttö 
Rynnäkköpanssarivaunulla kuljetetaan jalkaväkeä taistelukentälle tai sen välittömään läheisyyteen, minkä jälkeen sen ensisijaisena tehtävänä on tukea jalkaväkeä suorasuuntaustulella. Panssarintorjuntaohjuksin aseistetut rynnäkkövaunut voivat tuhota myös vihollisen raskaasti panssaroituja ajoneuvoja. 

 Rynnäkköpanssarivaunuja 

Ajax (Iso-Britannia)
AMX-10P (Ranska)
AMX VCI (Ranska)
ASCOD (Espanja/Itävalta)
BMP-1 (Venäjä)
BMP-2 (Venäjä)
BMP-3 (Venäjä)
BMP-23 (Bulgaria)
BMD (Venäjä)
BMD-2 (Venäjä)
BMD-3 (Venäjä)
Bionix 25 IFV (Singapore)
CV9030 (Ruotsi)

CV9035 (Ruotsi)
CV9040 (Ruotsi)
Dardo (Italia)
M2 Bradley (Yhdysvallat)
Marder (Saksa)
MOWAG Tornado (Sveitsi)
MLVM (Romania)
Patria AMV (Suomi), esim. eteläafrikkalainen Badger IFV luokitellaan rynnäkköpanssariajoneuvoksi 
Pbv 302 (Ruotsi)
Puma (Saksa)
Ratel IFV (Etelä-Afrikka)
Saurer 4K 4FA (Itävalta)
Warrior (Iso-Britannia)

 Lähteet 



 Viitteet 

 Kirjallisuutta 
 Christopher F. Foss; Jane´s Tanks and combat vehicles recognition guide.
 Panssariprikaati.fi 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit