Ruotsin läänit

Ruotsi on jaettu 21 lääniin (), jotka on edelleen jaettu 290 kuntaan (kommun).

 Historia 

pienois|Ruotsin maakunnat (nimetty) ja nykyiset läänit (paksut mustat viivat) samalla kartalla. Maakuntien ja läänien rajat poikkeavat monin paikoin toisistaan.

Birger-jaarli ja Maunu Ladonlukko perustivat linnaläänit aikana, jolloin ledungit korvattiin uudella organisaatiolla vakituisten verojen keräämiseksi. Lisäksi perustettiin ylläpitoläänejä kuningasperheen jäsenille, panttiläänejä yksityishenkilöille lainaksi ja palvelusläänejä sotilaspalveluksia vastaan. Tämä linnaläänijako perustui maakuntiin.

Uusi lääniorganisaatio muodostettiin vuoden 1634 hallitusmuodon myötä, eivätkä läänien rajat siinä enää olleet täysin yhteneviä maakuntien kanssa.

Nykyinen läänijako on pääpiirteissään ollut voimassa vuodesta 1810 lähtien (vuosi sen jälkeen kun Ruotsi luovutti Suomen Venäjälle). Kolme suurta muutosta on kuitenkin toteutettu:
 Tukholman kaupungin (överståthållarämbetet) ja Tukholman läänin yhdistäminen uudeksi Tukholman lääniksi vuonna 1968
 Kristianstadin ja Malmöhusin läänien yhdistäminen Skånen lääniksi vuonna 1997
 Göteborgin ja Bohusin, Älvsborgin ja Skaraborgin läänien yhdistäminen Länsi-Götanmaan lääniksi vuonna 1998. Samalla Habon ja Mullsjön kunnat siirrettiin Skaraborgin läänistä Jönköpingin lääniin kansanäänestysten perusteella.
Lisäksi Kopparbergin lääni muutti nimensä Taalainmaan lääniksi vuoden 1997 alussa.

 Läänien hallinto-organisaatiot 

Viranomaistehtäviä lääneissä hoitavat lääninhallitukset, jotka ovat osa valtionhallintoa. Poliittisia tehtäviä hoitavat maakäräjät (landsting), joiden päättäjät läänien asukkaat valitsevat.

 Lääninhallitus 

Lääninhallitus on valtion alueellinen edustaja ja toimii linkkinä läänien ja valtion välillä. Hallitus nimittää lääninhallituksen johtajan, jota kutsutaan maaherraksi. Lääninhallitus vastaa muun muassa tietyistä sosiaalihuoltokysymyksistä ja alueellisesta yhdyskuntasuunnittelusta. Läänintyölautakunta ja metsänhoitohallitus ovat esimerkkejä muista valtiollisista elimistä läänissä. Lääninlautakunta tai vastaava on alisteinen valtiolliselle toimijalle ja työskentelee samoissa kysymyksissä, mutta alueellisella tasolla.

 Maakäräjät 

Maakäräjissä päätöksenteosta vastaa asukkaiden suorilla vaaleilla valitsema maakäräjävaltuusto. Se nimittää maakäräjähallituksen, joka johtaa maakäräjien työtä. Tärkein vastuualue on terveydenhuolto. Muita tavallisia tehtäviä ovat hammashoito, koulutus, kulttuuri (enimmäkseen lääninmusiikki, -teatterit ja -museot) ja elinkeinoelämän tukeminen. Vastuu joukkoliikenteestä jaetaan usein kuntien ja maakäräjien kesken. Maakäräjien toiminta rahoitetaan valtionavustuksilla, maakäräjäverolla ja erinäisillä maksuilla.

Gotlannin läänissä ei ole maakäräjiä, vaan sen tehtävistä huolehtii Gotlannin kunta. Skånen läänin maakäräjät ja Länsi-Götanmaan läänin maakäräjät ovat kokeiluluonteisesti saaneet muita maakäräjiä enemmän paikallista itsehallintoa; niillä on esimerkiksi suurempi vastuu aluekehityksestä.

 Nykyiset läänit 

Jokaisella läänillä on tunnuskirjain, jota käytettiin vuosina 1916–1973 autojen rekisterinumeroissa. Lisäksi lääneillä on kaksinumeroiset koodit, joita käytetään tilastoissa. Kuntien nelinumeroisissa koodeissa kaksi ensimmäistä numeroa kertovat, mihin lääniin kunta kuuluu. Seuraavan taulukon tilastotietojen lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta on 31.12.2011 ja pinta-alan (maapinta-ala, km²) ajankohta 1.1.2012.

pienoiskuva|Ruotsin läänit vuonna 2007. Kunkin läänin kirjainkoodi on ilmoitettu taulukossa vasemmalla.

 Lääni  Kirjain  Koodi  Pinta-  ala  Väki-  luku  Väen-  tiheys  Pääkaupunki  Perustettu  Kuntienmäärä 23px|Blekingen läänin vaakuna  Blekingen lääni  K  10           Karlskrona  1683    23px|Gotlannin läänin vaakuna  Gotlannin lääni  I  09           Visby  1678 (?)    23px|Gävleborgin läänin vaakuna  Gävleborgin lääni  X  21           Gävle  1762    23px|Hallandin läänin vaakuna  Hallandin lääni  N  13           Halmstad  1719    23px|Itä-Götanmaan läänin vaakuna  Itä-Götanmaan lääni  E  05           Linköping  1634   23px|Jämtlandin läänin vaakuna  Jämtlandin lääni  Z  23           Östersund  1810    23px|Jönköpingin läänin vaakuna  Jönköpingin lääni  F  06           Jönköping  1687    23px|Kalmarin läänin vaakuna  Kalmarin lääni  H  08           Kalmar  1634    23px|Kronobergin läänin vaakuna  Kronobergin lääni  G  07           Växjö  1674    23px|Länsi-Götanmaan läänin vaakuna  Länsi-Götanmaan lääni  O  14           Göteborg  1998    23px|Norrbottenin läänin vaakuna  Norrbottenin lääni  BD  25           Luulaja  1810    23px|Skånen läänin vaakuna  Skånen lääni  M  12           Malmö  1997    23px|Södermanlandin läänin vaakuna  Södermanlandin lääni  D  04           Nyköping  1634    23px|Taalainmaan läänin vaakuna  Taalainmaan lääni  W  20           Falun  1634    23px|Tukholman läänin vaakuna  Tukholman lääni  AB  01           Tukholma  1714 (1968)    23px|Uppsalan läänin vaakuna  Uppsalan lääni  C  03           Uppsala  1634    23px|Värmlannin läänin vaakuna  Värmlannin lääni  S  17           Karlstad  1779    23px|Västerbottenin läänin vaakuna  Västerbottenin lääni  AC  24           Uumaja  1638    23px|Västernorrlandin läänin vaakuna  Västernorrlandin lääni  Y  22           Härnösand  1762    23px|Västmanlandin läänin vaakuna  Västmanlandin lääni  U  19           Västerås  1634    23px|Örebron läänin vaakuna  Örebron lääni  T  18           Örebro  1634   

 Nykyisen läänijaon tulevaisuus 

Ruotsissa hallitus nimittää selvityksiä varten vastuukomitean (Ansvarskomittén), johon kuuluu jäseniä kaikista valtiopäivillä edustettuina olevista puolueista. Se sai tehtäväkseen selvittää läänien tulevia tehtäviä, rakennetta, lukumäärää ja rajoja. Komitea jätti pääraporttinsa helmikuussa 2007, jossa se ehdotti läänien määrän vähentämistä kuuteen tai yhdeksään. Ajatuksena oli, että jokaisessa läänissä olisi myös vaativan tason sairaanhoitoa ja suuri yliopisto. Uusi läänijako toteutuisi vuonna 2014, jos päätökset siitä tehtäisiin vuonna 2010.

Raportin jälkeen läänin ovat neuvotelleet keskenään läänijaosta. Neljä pohjoisinta lääniä haluaa yhdistyä kahdeksi lääniksi. Sveanmaalla aluejako on kaikkein ongelmallisin. Tukholman lääni ei halua yhdistyä muihin lääneihin, mutta tietyt läänit haluaisivat yhdistyä siihen. Jopa Örebron lääni haluaa liittyä Tukholman lääniin, mikä jättäisi Värmlannin läänin yksin. Uppsalan, Gävleborgin ja Taalainmaan läänit ovat pyytäneet lupaa perustaa Sveanmaan alueen, johon kuuluisivat myös Örebron ja Västmanlandin läänit. Lopulta siihen voisivat liittyä myös Värmlannin ja Södermanlandin läänit. Värmlannin läänissä on harkittu myös liittymistä Länsi-Götanmaan lääniin.

 Entiset läänit Ruotsissa 

Seuraavassa luetteloidaan ne Ruotsin läänit, jotka on perustettu vuoden 1634 hallitusmuodon säätämisen jälkeen, mutta joita ei enää ole olemassa. Luettelossa ovat mukana vain ne läänit, jotka sijaitsevat Ruotsin nykyisten rajojen sisällä. Siten esimerkiksi Suomen läänit eivät ole luettelossa.

Läänitasolla on ollut olemassa myös muunnimisiä hallintoalueita esimerkiksi leskikuningattarien ja kruununperijöiden ylläpidon vuoksi. Läänien kanssa samalla tasolla olleet herttuakunnat lakkautettiin vuonna 1689. Maaherrojen ollessa sotilastaustaisia lääniä on kutsuttu kuvernementiksi ja useaa lääniä yhdessä kenraalikuvernementiksi. Läänien sotilaallinen hallinto lakkautettiin vuoden 1719 hallitusmuodossa.

Kreivikunnilla oli laajoja taloudellisia ja hallinnollisia erityisoikeuksia, mutta siitä huolimatta ne olivat lääninhallinnon alaisia. Kaarle XI:n toteuttama iso reduktio lakkautti kreivikunnat vuonna 1680.

Vuoden 1634 jälkeen nimitys lääni on elänyt tiettyjen vanhojen linnaläänien keskuksina toimineiden kihlakuntien nimissä. Sitä on käytetty myös tietyillä ruukkialueilla ja bergslageissa.

 Lääni  Pääkaupunki  Perustettu  Lakkautettu  Kuvaus   Bohusin lääni  Bohusin linnoitus  1680  1700  Göteborgin ja Bohusin lääni aiempi nimi   Eskilstunahusin lääni  Eskilstuna    1683  lääni Södermanlandissa   Gripsholmin lääni  Mariefred    1683  lääni Södermanlandissa 23px  Göteborgin ja Bohusin lääni  Göteborg  1700  1998  kuuluu Länsi-Götanmaan lääniin   Hofin lääni        kuuluu Itä-Götanmaan lääniin   Hudiksvallin lääni  Hudiksvall    1654  jaettu Gävleborgin läänin ja osin Jämtlandin läänin kesken   Härnösandin lääni  Härnösand    1654  jaettu Västernorrlandin läänin ja osin Jämtlandin läänin kesken   Jönköpingin ja Kronobergin lääni     jaettu Jönköpingin lääniin ja Kronobergin lääniin 23px  Kopparbergin lääni  Falun    1997  vaihtoi nimekseen Taalainmaan lääni 23px  Kristianstadin lääni  Kristianstad  1718  1997  kuuluu Skånen läänin 23px  Linköpingin lääni  Linköping    1718  ennen vuotta 1719 Itä-Götanmaan läänin nimi 23px  Malmöhusin lääni  Malmö  1661  1997  kuuluu Skånen lääniin   Järlen lääni    Järle  myöhemmin Nora 1641 1648  kuuluu pääosin Örebron lääniin, mutta osin myös Värmlannin lääniin   Norrlandin lääni      1645  ennen vuotta 1638 koko Norlanti, kunnes Västerbottenin lääni lakkautettiin   Nyköpingin lääni  Nyköping    1683  kuuluu Södermanlandin lääniin ja oli myös nykyisen läänin nimenä 1850-luvulle asti   Närken ja Värmlannin lääni    1625  1634  1639  1779  jaettu Örebron lääniin ja Värmlannin lääniin   Ringstaholmin lääni      1470  kuuluu Itä-Götanmaan lääniin   Salan lääni    1641  1646  kuuluu Västmanlandin lääniin ja Taalainmaan lääniin   Stegeborgin lääni      1470  osa Itä-Götanmaan lääniä, tanskalaiset käyttivät nimeä Stükeborg 23px  Stockholms överståthållarskap      1967  kuuluu Tukholman lääniin 23px  Skaraborgin lääni  Skara (1634–1659)  Mariestad (1660–1997)  1634 1998  kuuluu pääosin Länsi-Götanmaan lääniin, mutta myös Jönköpingin lääniin   Smålandin lääni    1679 1680  jaettu Jönköpingin läänin, Kronobergin läänin ja Kalmarin läänin kesken (pieniä osia myös Hallandin läänissä ja Itä-Götanmaan läänissä lääninrajojen muutosten vuoksi)   Svartsjön lääni  DrottningholmSvartsjö  1787  1809  kuuluu Tukholman lääniin (nykyisen Ekerön kunnan alue)   Säterin lääni    1634  1646  kuuluu Taalainmaan lääniin   Telgehusin lääni  Södertälje  1318  1527  sijaitsi Södermanlandissä   Upplandin lääni    16341655  1640  1713  vuosina 1641–1654 jaettuna Uppsalan lääniksi ja Tukholman lääniksi, jotka liitettiin yhteen, kunnes ne vuonna 1714 jälleen erotettiin toisistaan   Vadstenan lääni  Vadstenan linna      kuuluu Itä-Götanmaan lääniin 23px  Älvsborgin lääni  Vänersborg 1634 1998  kuuluu Länsi-Götanmaan lääniin   Ölandin lääni  Borgholm  1819  1826  kuuluu Kalmarin lääniin

 Lakkautetut tanskalaiset läänit nykyisen Ruotsin alueella 

Tanskan lääninhallinto koostui aiemmin tietystä määrästä suuria läänejä ja suuresta määrästä pienempiä läänejä ja muita hallinnollisia alueita. Trondheimin lääni, johon Jämtland ja Härjedalen kuuluivat koostui esimerkiksi noin 40 pienemmästä läänistä. Läänin jaettiin laskentalääneihin (räkenskapslän), maksulääneihin (avgiftslän) ja palveluslääneihin (tjänstelän). Laskentalääneissä lääninherra sai vuosittain tietyn palkan ja loppu meni kruunulle. Maksulääneissä lääninherra keräsi tietyn summan rahaa annettavaksi kruunulle, ja sai pitää loput itse. Palvelusläänissä lääninherra sai itse pitää koko läänin verotulot. Lääninrajat ja läänien lukumäärä vaihteli. Esimerkiksi Åhusin lääni lakkautettiin, kun Kristianstad rakennettiin ja Lyckån lääni lakkautettiin, kun Kristianopel rakennettiin.

Verokirjanpito tältä ajalta on Tanskan valtionarkistossa Kööpenhaminassa, paitsi Jämtlandin ja Härjedalenin osalta Oslossa.

Suurempikokoiset nykyisin Ruotsissa sijaitsevat tanskalaisajan läänit eritellään seuraavassa taulukossa. Tanskan valtionarkiston kokoelmissa ne on ilmoitettu oman otsikon alla. On syytä huomata, että läänejä oli paljon enemmän kuin taulukossa on ilmoitettu. Osa lääneistä oli suuria ja tärkeitä, osa hyvin pieniä. Esimerkiksi Brunnbyn pitäjät kartanot olivat Jonstorpin ja Brunnbyn pitäjien sekä "Kullenin läänin" ja "Stubbarpin läänin" alaisuudessa.

Poikkeuksena Lundagårdin lääni, jonka pääkaupunkina toimi Lund oli ajoittain suhteellisen itsenäinen lääni 1500-luvulla, mutta vuosien 1602 ja 1658 välillä se oli Malmöhusin läänin alaisuudessa.

 Lääni  Pääkaupunki  Maakunta  Liitettiin Helsingborgin lääni  Helsingborg  Skåne  Malmöhusin lääniin 1669 Landskronan lääni  Landskrona  Skåne  Malmöhusin lääniin 1669 Sölvesborgin lääni  Sölvesborg  Skåne ja Blekinge   Åhusin lääni  Åhus  Skåne ja Blekinge   Lundagårdin lääni  Lund  Skåne  Malmöhusin lääniin 1669 Lyckån lääni  Lyckå  Blekinge   Kristianopelin lääni  Kristianopel  Blekinge   Malmöhusin lääni  Malmöhus  Skåne  Skånen lääniin 1997 Trondheimin ja Nidarosin lääni  Trondheim  Jämtland ja Härjedalen   Visborgin lääni  Visby  Gotlanti   Båhusin ja Vikenin lääni  Bohusin linnoitus  Bohuslän   Gladsaxin lääni  Gladsaxehus  Skåne   Varbergin lääni  Varberg  Halland   Halmstadin lääni  Halmstad  Halland   Laholmin lääni  Laholm  Halland  

 Katso myös 

 Suomen läänit

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 



 SCB Regina Web Map (kartta Ruotsin aluejaoista)

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit