Vilhelm III Oranialainen

Vilhelm III Oranialainen (14. marraskuuta 1650 Haag, Hollanti– 8. maaliskuuta 1702) oli hollantilainen Oranian ruhtinas, Alankomaiden käskynhaltija (stadhouder) ja vuosina 1689—1702 Englannin, Irlannin ja Skotlannin (nimellä Vilhelm III) kuningas. Vilhelm oli Kaarle I:n tyttärenpoika ja Maria II:n puoliso.

 Suku 
Vilhelm isä oli Vilhelm II Oranialainen, joka kuoli kahdeksan päivää ennen pojan syntymää. Äiti, Orania-Nassaun prinsessa Maria Henrietta, oli Kaarle I:n ja kuningatar Henrietta Marian tytär. Vilhelmin enoja olivat kuninkaat Kaarle II ja Jaakko II.  

Käskynhaltija 
Vuonna 1672 Ranskan kuningas Ludvig XIV teki Englannin tuella hyökkäyksen Hollantiin valloittaen siitä suurimman osan. Silloinen Hollannin hallitsija Johan de Witt epäonnistui rauhanteossa ja hänet murhattiin. Vilhelm nousi Hollannin käskynhaltijaksi ja jatkoi menestyksekkäästi taistelua Englantia ja Ranskaa vastaan. Englannin kanssa hän solmi rauhan vuonna 1674. 

Vahvistaakseen asemaansa hän avioitui vuonna 1677 Jaakko II:n ja tämän ensimmäisen puolison, lady Anne Hyden vanhimman tyttären, serkkunsa Marian kanssa. 

Vuonna 1678 myös Ludvig XIV päätyi tekemään Hollannin kanssa rauhan, koska pelkäsi joutuvansa sotaan sekä Hollantia että Englantia vastaan.

 Kuningas
Vuonna 1685 Jaakko II nousi Englannissa valtaan ja aiheutti pian vastustusta parlamentinvastaisilla ja katolisuutta suosivilla toimillaan. Parlamentti kääntyi Vilhelmin puoleen pyytäen tätä turvaamaan Englannin protestanttisuuden. Vilhelm nousi vuonna 1688 maihin Englantiin ja suoritti niin sanotun mainion vallankumouksen. Jaakko II kaatui, mutta parlamentti joutui ongelmalliseen tilanteeseen. Se olisi halunnut pelkästään Marian hallitsijaksi, mihin Vilhelm ei suostunut. Lopulta päädyttiin ratkaisuun, jossa Vilhelm ja Maria II yhdessä. Vastineeksi Vilhelmin oli kuitenkin allekirjoitettava Bill of Rights -julistus, joka nosti parlamentin vallankäyttäjänä ensimmäistä kertaa monarkin yläpuolelle. Näin mainio vallankumous tuli välillisesti edistäneeksi parlamentaarisen järjestelmän kehitystä Englannissa.

Vuonna 1701 astui voimaan myös uusi Ison-Britannian vallanperimyslaki, jonka mukaan parlamentti päätti tarvittaessa maan tulevan hallitsijan. Laki oli seurausta pelosta kruunun joutumisesta katolisten käsiin, sillä sukulinjan katkeaminen oli odotettavissa.

 Perintö 

Ollessaan helmikuussa 1702 ratsastamassa Hampton Courtin kuninkaallisen palatsin puistossa Vilhelm putosi hevosensa selästä sen astuttua myyränkoloon. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän kuoli Kensingtonin palatsissa putoamisen aiheuttamiin jälkiseurauksiin. Hän ja Maria olivat lapsettomia, joten kruunu siirtyi Marian sisarelle Annalle ja Annan kuoleman jälkeen vuonna 1714 Hannover-suvulle.

 Lähteet 
William III (r. 1689–1702) and Mary II (r. 1689–1694)The British Monarchy 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Englannin Stuart-suvun hallitsijat
Luokka:Skotlannin hallitsijat
Luokka:Vuonna 1650 syntyneet
Luokka:Vuonna 1702 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit