Siltamäki

Siltamäki () on Suutarilan peruspiirin osa-alue Koillis-Helsingissä, Keravanjoen rannalla, Vantaan rajalla. Asukkaita Siltamäessä oli vuonna 2024 noin 8 200.

Sen lähialueita ovat Helsingin puolella Töyrynummi ja Tapulikaupunki sekä Vantaan puolella Tammisto ja Helsingin pitäjän kirkonkylä.

 Historia ja nähtävyydet 
Siltamäen aluetta kutsutaan yleisesti myös Siltamäki-Suutarilan alueeksi. Alueen varhaisimmat muinaislöydöt kertovat asutuksesta myöhäisemmältä kampakeraamiselta kaudelta, vuosilta 2500–2000 eaa. Vastapäätä Helsingin pitäjän kirkonkylää Keravanjoen toisella puolella sijaitseva Siltamäki on ollut vanhaa maanviljelysaluetta. 

Vuonna 1946 alue liitettiin Helsinkiin, ja Siltamäki vahvistettiin viralliseksi kaupunginosan nimeksi vuonna 1959. Nimitys on saanut alkunsa Malmilta alkavan Kirkonkyläntien päässä olevasta Keravanjoen ylittävästä Brobackan sillasta, joka nykyisin on vain jalankulun ja pyöräilyn käytössä. Museoitu holvisilta on rakennettu vuonna 1896. 

1950-luvulla Siltamäelle alettiin rakentaa pientaloalueita. Keskeisimmän osan muodostaa kuitenkin 1970-luvulla rakennettu kerrostalolähiö. Matalat kaksi- ja kolmikerroksiset elementtitalot valmistuivat vuosina 1968–1974. 

Siltamäen kaakkoispuolella sijaitsee Lestimäki, joka on ollut 1700-luvulla mestauspaikka. Silloin alue on ollut metsää kaukana kaupungista. Mestattavat kerättiin Töyrynummentien ja Kytöpolun risteyksen tuntumaan odottamaan vuoroaan. Ruumiit haudattiin Ödetsängeniin, Siltamäen ala-astetta vastapäätä olleelle hiekkakuoppa- ja peltoalueelle.Suutarilan Lestimäki 

Peltokyläntie 4:ssä sijaitsee Siltamäen palvelutalo. Sen päärakennus on valmistunut vuonna 1888, ja pihapiiri muistuttaa 1800-luvun lopun maatilaa. Tila toimi pitkään köyhäinkotina. Rakennuksessa on toiminut myös kunnalliskoti, lastenkoti, työlaitos, asuntola hoitokoti ja vuoteen 1968 saakka mielisairasosasto.Helsingin kaupunki: Siltamäen palvelukoti Helsingin kaupunki: Siltamäen palvelukodin historiaa  2010-luvulla pihapiiriin nousi puuverhoiltu uudisrakennus, ja läheinen vanha kivirakennus Pallomäentien risteyksessä jäi tyhjilleen.

Jalopeurantien ja Kaksostenpolun risteyksessä on Arvo Siikamäen vuonna 1973 valmistunut alumiinipatsas Lepotauko 2.

 Asutus ja ympäristö 
Siltamäki on yksi hienoimmista esimerkeistä 1970-luvun alun lähiörakentamisessa.Kiinteistöklubi  Asemakaavan on laatinut ja rakennukset suunnitellut arkkitehti Pentti Ahola. Lähiö on yleiskaavassa merkitty rakennustaiteellisesti arvokkaaksi alueeksi. Helsingin yleiskehityksestä poiketen asuntojen hinnat eivät ole alueella huomattavasti nousseet.

Siltamäen hieman yli 8 000 asukkaasta yli 65-vuotiaita on lähes 1 500 eli noin 20 prosenttia. Nuorempaa väestöä on tuonut alueelle muun muassa Helsingin seudun opiskelija-asuntosäätiön asunnot, joita alueella on paljon.

Siltamäen maasto on tasaista, lukuun ottamatta lähiön ja Keravanjoen välissä olevaa kumpuilevaa rantapuistoa ja lounaassa sijaitsevaa Kauriinpuistoa. Kummut ovat lähiön rakentamisen aikana tehtyjä jätemäkiä. Vanhojen viljelysmaiden ja Helsingin pitäjän kirkonkylän historiallisine nähtävyyksineen on sanottu tekevän ympäröivästä alueesta hieman maaseutumaisen.

 Liikennemelu 
Siltamäki on Itä-Pakilan ja Veronmiehenkylän jälkeen pääkaupunkiseudun kolmanneksi meluisin postinumeroalue. Alueesta 86 prosenttia ylittää vuorokausimelulle asetetun 55 desibelin riskirajan. Melu aiheutuu tieliikenteestä. Taustamelu on pienhiukkasten jälkeen toiseksi tärkein ympäristön riski ihmisten terveydelle.

 Palvelut 
Siltamäessä on oma ostoskeskus, jossa on kaksi päivittäistavaraliikettä. Näiden lisäksi palvelevat muun muassa Siltamäen uimahalli, apteekki, parturi-kampaamo, ravintoloita sekä kioski, jossa on asiamiesposti. Päiväkoti Siltamäki toimi pitkään ostoskeskuksella, mutta sittemmin se on siirtynyt väistötiloihin Siltakylän peruskoululle. 1.–6. luokkien peruskoulu on Siltakyläntien varrella, ja sen yhteydessä on myös päiväkoti. Leikkipuisto Jalopeura on Jalopeurantien päässä, ja puistoon kuuluu kahluuallas ja kiipeilytelineitä. 
Läheisessä Suutarilan palvelukeskuksessa on Suutarilan kirjasto, joka on asukasmäärään verrattuna Helsingin pienin. Samassa keskuksessa sijaitsevat myös Suutarilan ala-asteen koulu, nuorisotalo, hammashoitola ja päiväkoti. Samassa yhteydessä toimii Suutarilan terveysasema, jonka kuormitus on pysynyt varsin maltillisena. Lähistöllä Vantaan puolella Tammiston ja Pakkalan kaupunginosien alueella Kehä III:n varrella on paljon kaupallisia palveluita, ja muutaman kilometrin päässä on myös kauppakeskus Jumbo. 

Siltamäessä toimii Siltamäen nuorisoseura ry, jonka tarkoitus on edistää paikallista yhteisöllisyyttä erityisten nuorten osalta. Siltamäen ostoskeskuksen vieressä on seurakuntakoti. Siltamäen liikuntapuistosta löytyy muun muassa jalkapallo- ja tenniskentät, frisbeegolf-alue sekä kävely- ja pyöräilyreittejä.

Siltamäki populaarikulttuurissa
Vuosina 1969–1976 Mainostelevisiolla esitettiin suosittua televisiosarjaa Naapurilähiö, joka sijoittui kuvitteelliseen Katajamäen kaupunginosaan. Sarjaa kuvattiin muun muassa Siltamäen tuolloin uudessa lähiössä. Edvin Laineen vuonna 1954 kuvatun Opri-elokuvan tapahtumapaikkana toimii Siltamäen kunnalliskoti.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Lisätietoa alueesta ja sen historiasta
 Siltamäki-Suutarila Töyrynummi
 Siltamäen liikuntapuisto 
 Siltamäen uimahalli

Luokka:Suutarila
Luokka:Helsingin osa-alueet