Mehikasvi

Mehikasvi eli sukkulentti on kserofyytti eli pitkäaikaiseen kuivuuteen sopeutunut kasvi, jolla on suuret vesisolukot, pieni haihtumispinta-ala ja paksu päällyskalvo. Mehimäisen osan perusteella mehikasvit voidaan jakaa mehivartisiin eli varsisukkulentteihin (muun muassa kaktus- ja tyräkkikasvit) ja mehilehtisiin eli lehtisukkulentteihin (muun muassa maksaruohot ja agaavet) kasveihin.

Vaikka kaikki kasvit pystyvät varastoimaan lehtiinsä vettä tietyssä määrin, ovat mehikasvit erikoistuneet siihen parhaiten, ja niinpä ne selviävät kuivissa olosuhteissa, missä on vain vähän muita kasveja kilpailemassa elintilasta ja vähän kasvinsyöjäeläimiä. Eräillä mehikasveilla lehdet ovat suhteellisen suurikokoiset ja karvan peittämät, jotta ne voivat kerätä mahdollisimman paljon kosteutta aamukasteesta. Etenkin kaktuksilla ja monilla tyräkkikasveilla lehdet ovat kehittyneet piikeiksi, jotka haihduttavat erityisen vähän vettä ja suojaavat kasvia janoisilta eläimiltä. Niille on kehittynyt yhteyttävä mehivarsi.

Monet mehikasvit ovat niin sanottuja CAM-kasveja (CAM = Crassulacean acid metabolism), jotka liiallisen haihtumisen estämiseksi pitävät ilmarakonsa kiinni päivällä. Yöllä ilmaraot avautuvat, jolloin kasvi ottaa sisään hiilidioksidia ja varastoi sen solunesterakkulaan omenahapoksi, josta jälleen päivällä vapautuu hiilidioksidi yhteyttämistä varten. Tämän vuoksi kasvi on öisin hapan ja muuttuu neutraaliin tai jopa emäksiseen suuntaan päivän tullessa. Hiilidioksidimäärä, jonka kasvi pystyy varastoimaan solunesterakkulaan, on kuitenkin suhteellisen pieni. Tästä syystä CAM-kasvien yhteyttämisen määrä jää melko vähäiseksi.

 Heimo  Mehikasvilajien määrä  Mehimäinen osa  Mehikasvilajien levinneisyys  Esimerkkisukuja ja -lajeja kaktuskasvit (Cactaceae)  1860  varsi  Pohjois-, Väli- ja Etelä-Amerikka  lähes kaikki kaktukset maksaruohokasvit (Crassulaceae)  1300  lehti  maailmanlaajuinen  maksaruohot, mehitähdet, paunikot päivikkikasvit (Aizoaceae)  1200(–1900)  lehti  Afrikan eteläosa  kivikukat, jääpäivikit soihtukasvit (Asphodelaceae)  500  lehti  Afrikka, Madagaskar  aaloet tyräkkikasvit (Euphorbiaceae)  500  varsi ja/tai lehti  Afrikka, Madagaskar, Intia  jotkin tyräkit, mm. pylvästyräkki oleanterikasvit (Apocynaceae)  500  varsi  Afrikka, Arabian niemimaa, Intia  adeniumit, paksujalat parsakasvit (Asparagaceae)  300  lehti  Pohjois- ja Väli-Amerikka  agaavet kaktiokasvit (Didiereaceae)  11  varsi  Madagaskar (endeeminen)  pensasportulakat portulakkakasvit (Portulacaceae)  ?  lehti ja varsi  Pohjois-, Väli- ja Etelä-Amerikka  

 Lähteet 

Luokka:Kasviekologia
Luokka:Kasvimorfologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit