Perustuslakivaliokunta

Perustuslakivaliokunta (PeV) on Suomen eduskunnan pysyvä erikoisvaliokunta, jonka arvioi sen käsittelyyn tulevien lakiehdotusten ja muiden asioiden perustuslainmukaisuutta ja suhdetta kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin. Kaikki perustuslakivaliokunnan jäsenet ovat kansanedustajia.

 Tehtävät ja toiminta 
Perustuslakivaliokunnasta tuli pysyvä lakimääräinen valiokunta vuoden 1906 eduskuntauudistuksessa. 

Suomalaisessa järjestelmässä kansanedustajista koostuvalla perustuslakivaliokunnalla on ensisijainen tehtävä valvoa lakien perustuslainmukaisuutta. Valiokunnan valvontatehtävästä säädetään Suomen perustuslain 74 §:ssä: "Eduskunnan perustuslakivaliokunnan tehtävänä on antaa lausuntonsa sen käsittelyyn tulevien lakiehdotusten ja muiden asioiden perustuslainmukaisuudesta sekä suhteesta kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin."  Perustuslakivaliokunta toteuttaa siis perustuslain ennakkovalvontaa. Jälkikäteinen tuomioistuinvalvonta (PL 106 §) on perustuslakivaliokunnan tehtävään nähden toissijaista ja täydentävää.

 Toimialue 
Perustuslakivaliokunta valmistelee perustuslakeja tai niiden kanssa läheisessä yhteydessä olevien lakien säätämistä tai muuttamista koskevat lainsäädäntöasiat. Se valmistelee myös Ahvenanmaan itsehallintoa ja saamelaisia koskevat asiat.

Jos eduskunnassa tehdään ministerisyytealoite, perustuslakivaliokunta tekee alustavan harkinnan siitä, onko asianomainen ministeri menetellyt lainvastaisesti. Perustuslakivaliokunta valmistelee myös kysymyksen kansanedustajan syytteeseenpanosta ja välikysymyksestä, jos se tarvitsee valmistelua ennen eduskuntakäsittelyä. Lisäksi perustuslakivaliokunta käsittelee esimerkiksi oikeuskanslerin ja eduskunnan oikeusasiamiehen kertomukset sekä hallituksen toimenpidekertomuksen.

Perustuslakivaliokunta valmistelee ja hyväksyy mietintöjä eduskunnan täysistuntoa varten. Mietintöjä annetaan hallituksen lakiehdotuksista, kansanedustajien ja kansalaisten lakialoitteista sekä hallituksen eduskunnalle antamista kertomuksista.

Perustuslakivaliokunnan tulee myös antaa toisen valiokunnan tai eduskunnan täysistunnon pyynnöstä lausuntoja, jotka ovat kirjallisia kannanottoja valmisteltavasta asiasta. Lausuntoja pyydetään enimmäkseen lakihankkeista, joiden suhde perustuslakiin ei ole kiistaton.

 Päätöksenteon käytännöt 
Perustuslakivaliokunnan toiminta nojaa vahvasti kirjoittamattomiin käytäntöihin, joista kaikkein keskeisimpänä on pidetty sitä, että valiokunnan päätöksenteko perustuu oikeudelliseen harkintaan puoluepoliittisen harkinnan sijaan. Erityisesti hallituksen ja opposition vastakkainasettelu on haluttu jättää perustuslakivaliokunnan päätöksenteon ulkopuolelle.

Muista valiokunnista poiketen perustuslakivaliokunnan toiminta perustuu yksimieliseen päätöksentekoon. Yksimielisyyteen perustuva toiminta poikkeaa myös tuomioistuimista, joissa kukin jäsen esittää oman tulkintansa ratkaistavasta asiasta.

Perustuslakivaliokunta kuulee valmistelutyönsä aikana lähes poikkeuksetta valtiosääntöoikeuden ja asiasta riippuen myös muiden oikeudenalojen asiantuntijoita.

Keskustelu valiokunnan roolista
Suomi on ainoa maa maailmassa, jossa perustuslakikontrolli tapahtuu suurimmaksi osaksi parlamentaarisen perustuslakivaliokunnan harjoittamalla ennakkovalvonnalla. Kansainvälisesti yleisin järjestely perustuslakikontrollin osalta on perustuslainmukaisuuden jälkivalvonta perustuslakituomioistuimen tai maan ylimmän oikeuden taholta. Sen sijaan esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa tai Ruotsissa ei ole lainkaan perustuslakikontrollia parlamentaarisen itsemääräämisoikeuden myötä. Alankomaissa Raad van State ja Ruotsissa Lagrådet harjoittavat perustuslain ennakkovalvontaa, mutta niiden lausunnot eivät sido maiden parlamentteja samalla tavalla kuin perustuslakivaliokunta eduskuntaa.Andrea Iossa: Constitutional Law – Introduction to Swedish Law , s. 27

 Politiikan rooli päätöksenteossa ja valiokunnan mahdollinen politisoituminen 
Perustuslakivaliokunnan toimintaa ohjaava periaate puoluepoliittisen harkinnan poissulkemisesta on herättänyt jatkuvaa keskustelua siitä, missä määrin periaate toteutuu ja missä määrin politiikka tosiasiallisesti vaikuttaa valiokunnan toimintaan. Perustuslakivaliokunnan mahdollista politisoitumista on pidetty keskeisenä uhkana nykyisen järjestelmän uskottavuudelle.

Oikeustieteen tohtori Maija Dahlbergin mukaan politiikan vaikutusta perustuslain tulkintaan on turha kiistää. Dahlbergin mukaan perustuslainmukaisuuden arvioinnissa ratkaistaan tosiasiallisesti poliittinen kiista: voiko lainsäätäjä säätää tietyntyyppisen lain vai ei. Mikäli valiokunta päättää esityksen olevan perustuslain vastainen, on se usein tosiasiallinen este lakihankkeen etenemiselle, koska poikkeuslain säätäminen tai perustuslain muuttaminen vaatii suurta määräenemmistöä eduskunnan äänistä.

 Valiokunnan korvaaminen perustuslakituomioistuimella 
Valtiotieteen tohtori Jukka Tarkka on pitänyt kansanedustajien roolia säätävät lakeja ja toimivat perustuslain tulkitsijoina ongelmallisena ja peräänkuuluttanut sen tilalle riippumattoman perustuslakituomioistuinta. Myös Eero Heinäluoma näkee perustuslakituomioistuimelle perusteita, mikäli se ottaisi kantaa vain valtioelinten eli presidentin, valtioneuvoston ja eduskunnan toimivaltaan.Heinäluoma: Perustuslakituomioistuimelle perusteita Yle 5.2.2014. Perustuslakiasiantuntijat suhtautuvat kuitenkin kriittisesti esitykseen erityisestä perustuslakituomioistuimesta.

Vuoden 2018 kaikille kansanedustajille tehdyssä kyselyssä 85 prosenttia kansanedustajista säilyttäisi perustuslakivaliokunnan ja vain 9 prosenttia haluaisi perustuslakituomioistuimen Suomeen. Perustuslakivaliokuntaa tukivat yksimielisesti keskustan, SDP:n, vihreiden ja vasemmistoliiton kansanedustajat. Lännen Median kyselyyn vastasi 108 kansanedustajaa.

Vuonna 2018 presidentti Sauli Niinistö puolsi selvitystä perustuslakituomioistuimen perustamisesta. Oikeusministeriö tilasi selvityksen perustuslain toimivuudesta ja mahdollisista tarkistamistarpeista marraskuussa 2018 ja se valmistui toukokuussa 2019. Selvityksen mukaan ei ole nähtävissä aihetta muuttaa perustuslain säännöksiä eduskuntaa, tasavallan presidenttiä ja valtioneuvostoa, vaalijärjestelmää, perusoikeuksia tai perustuslain noudattamisen valvontaa koskevilta osin. Myöskään perustuslain yksittäisten säännösten muutoksille ei selvityksen mukaan näyttäisi olevan painavaa syytä. Selvityksen toteutti Helsingin yliopiston emeritusprofessori Mikael Hidén.

 Korkeimpien oikeuksien konsultointi 
Niinistö sanoi vuonna 2020 kannattavansa KKO:n ja KHO:n entisten presidenttien ajatusta korkeimpien oikeuksien yhteisestä erityisjaostosta, jolta perustuslakivaliokunta voisi halutessaan saada arvion laista. Esitystä edelsi kohu valiokunnan politisoitumisesta. Professori Jukka Kekkonen katsoi ehdotuksen tuovan juridisesti vahvan ja tasapainoisen arvion, joka voisi auttaa hankalimmissa tilanteissa.

Perustuslain 77. pykälä antaa presidentille mahdollisuuden hankkia laista lausunto korkeimmalta oikeudelta tai korkeimmalta hallinto-oikeudelta ennen lain vahvistamista.

 Valiokunnan kuulemat asiantuntijat 
Oikeudellisessa harkinnassa poliitikkoja auttavat sekä valiokuntaneuvokset että valiokunnassa kuultavat oikeudelliset asiantuntijat. Vakiintunutta asiantuntijainstituutiota voi pitää perustuslakivaliokunnan tosiasiallisesti kiinteänä apuvälineenä, vaikkei se sitä muodollisesti ole.

Perustuslakivaliokunta muodostaa lausuntonsa asiantuntijakuulemistensa perusteella, ja valtiosääntöasiantuntijoiden rooli on tulkinnoissa merkittävä. Viimeisin perustuslakivaliokunnan lausunto, jossa ei ole käytetty asiantuntijoita, on vuodelta 1961. Asiantuntijoiden tehtävänä on paikallistaa mahdolliset perustuslakiongelmat, varmistaa valiokunnan kannanottojen valtiosääntöoikeudellinen vakuuttavuus, osoittaa oikeudelliset rajat lainsäätäjän harkinnalle sekä antaa tietoa valiokunnan tulkintakäytännöstä ja muusta oikeudellisesti relevantista materiaalista.Veli-Pekka Viljanen: Perustuslain tulkinnasta perustuslakivaliokunnan käytännön valossa. Perustuslakivaliokunnan kutsuseminaari 2.3.2017

Perustuslakivaliokunta käyttää neljänlaisia asiantuntijoita: käsitellyn lakiehdotuksen valmistelusta vastaavia virkamiehiä, valtiosääntöongelmiin erikoistuneita asiantuntijoita (tyypillisesti yliopiston professoreita tai muita tutkijoita), sekä harvemmin intressiasiantuntijoita eli edunvalvontatahojen edustajia. Lisäksi valiokunta voi joissakin tapauksissa kuulla myös muiden alojen erityisasiantuntijoita sen ollessa tarpeen mahdollisten valtiosääntöongelmien tarkastelun kannalta; esimerkiksi maakunta- ja soteuudistuksen osalta valiokunta kuuli sosiaali- ja terveysalan asiantuntijoita.

Professori Matti Wibergin vuosien 1945–2002 valtiopäiviä koskevan tarkastelun mukaan asiantuntijuudet ovat vahvasti kasautuneet muutamille asiantuntijoille. Tarkasteltujen valtiopäivien aikana valiokunta antoi 824 lausuntoa, joita varten sai 5 233 asiantuntijalausuntoa 1 223 eri henkilöltä. Kolme eniten käytettyä asiantuntijaa olivat valtiosääntöoikeuden professorit Mikael Hidén, Ilkka Saraviita ja Antero Jyränki, jotka antoivat 1 218 asiantuntijalausuntoa eli 23,3 % kaikista valiokunnan asiantuntijalausunnoista. Eduskunnassa kolmikolle annettiin lempinimet Tupu, Hupu ja Lupu.

Vuoden 2015 alkaneen eduskuntakauden osalta (kesään 2018 saakka) valiokunnan eniten käytetyimmät asiantuntijat olivat professorit Tuomas Ojanen, Juha Lavapuro, Olli Mäenpää, Veli-Pekka Viljanen ja Mikael Hidén.

Perustuslakivaliokunta poikkeaa harvoin kuultujen valtiosääntöasiantuntijoiden esittämistä lausunnoista, mikäli he ovat asiasta kaikki keskenään samanmielisiä. Kuitenkin esimerkiksi vuonna 1987 valiokunta kannatti presidentin suoraan kansanvaaliin siirtymistä vastoin asiantuntijoiden käytännössä yksimielistä kantaa.

Arvostelua valiokunnan päätöksiä kohtaan
Helsingin Sanomien toimittaja Teemu Luukan mukaan perustuslakivaliokunta näyttää kieltävän terveydenhoitokulujen kasvun rajoittamisen tasolle 0,9 %/vuosi, kutsuen sitä riittämättömäksi perustuslakiin vedoten. Luukka ihmettelee, miksi juuri tuo taso on riittämätön ja voitaisiinko samaan päätyä, jos terveysmenoihin käytettäisiinkin jo nyt 10 miljardia euroa enemmän tai vähemmän, ja miksi perustuslakiasiantuntijat olisivat oikein taho päättämään julkisten varojen käytöstä.

Koronaviruspandemian aikana jotkut arvostelivat perustuslakivaliokuntaan nojaavan järjestelmän hidastavan tarpeellisten koronatoimien käyttöönottoa Suomessa. Valiokunta arvioi tuolloin viikosta toiseen, olivatko hallituksen esittämät rajoitukset oikeasuhtaisia ja välttämättömiä.

 Valiokunnan jäsenet  
Perustuslakivaliokunnassa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä. Se kokoontuu tavallisesti neljä kertaa viikossa.

Jäsenet vaalikaudella 2023-2027
 JäsenPuolueVaalipiiri  Kokoomus Helsinki  Kokoomus Helsinki  Kokoomus Savo-Karjala  Kokoomus Uusimaa  Perussuomalaiset Uusimaa  Perussuomalaiset Häme  Perussuomalaiset Uusimaa  Perussuomalaiset Helsinki  SDP Uusimaa  SDP Häme  SDP Lappi  SDP Häme  Keskusta Keski-Suomi  Keskusta Savo-Karjala  Vihreät Helsinki  Vasemmistoliitto Varsinais-Suomi  RKP Ahvenanmaa

Valiokunnan puheenjohtajat ja sihteerit

 Perustuslakivaliokunnan puheenjohtajat 

Valiokunnan puheenjohtajuus oli perinteisesti kokoomuksen mandaattia: eduskuntaryhmällä on ollut valiokunnan puheenjohtajuus yhteensä 85 vuoden osalta, joista yli 70 vuotta peräkkäin (1940–2011).

 PuoluePuheenjohtajaVuosiNuorsuomalainen E. N. Setälä1907–1909K. J. Ståhlberg 1909 Jonas Castren1909–1910RKPLeo Mechelin1910Rabbe Wrede1911–1912 Karl Söderholm1912–1913Leo Mechelin1913–1914Vanhasuomalaiset Lauri Ingman1914–1917SDP Yrjö Mäkelin1917Edistyspuolue K. J. Ståhlberg1917–1918RKP Rabbe Wrede1918–1919Edistyspuolue Heikki Ritavuori1919SDP Hannes Ryömä1919MaalaisliittoSanteri Alkio1919–1920Kokoomus Paavo Virkkunen1921E.N. Setälä1921–1922MaalaisliittoJuho Hyvönen1922–1924Kokoomus E. N. Setälä1924–1926Johannes Peltonen1926–1927 Yrjö Puhakka1927–1928 Erkki Kuokkanen1929–1930Antti Tulenheimo1930Oskari Lehtonen1930–1933EdistyspuolueEero Rydman1933–1936KokoomusOskari Lehtonen1936–1941Maalaisliitto Urho Kekkonen1940KokoomusOskari Lehtonen1940–1941Toivo Horelli1941Antti Hackzell1941–1944 Oskari Lehtonen 1944–1945Arvi Ahmavaara1945–1954Niilo Honkala1954 Päiviö Hetemäki1954–1958Oskari Lehtonen1958–1962 Erkki Tuuli1962–1966 Juuso Häikiö1966–1978 Erkki Pystynen1979–1983 Pekka Löyttyniemi1983–1985 Ben Zyskowicz1985–1993Sauli Niinistö1993–1995Kari Häkämies1995–1996 Ville Itälä1996–2000 Paula Kokkonen2000–2003Ben Zyskowicz2003Kimmo Sasi 2003–2007Jan Vapaavuori2007Kimmo Sasi2007–2011SDP Johanna Ojala-Niemelä2011Johannes Koskinen2011–2015VasemmistoliittoAnnika Lapintie2015–2019SDPMaria Guzenina2019Johanna Ojala-Niemelä2019–2020Antti Rinne2020–2021Johanna Ojala-Niemelä2021–2023KokoomusAnna-Kaisa Ikonen2023Heikki Vestman2023–

 Perustuslakivaliokunnan sihteerit 

Perustuslakivaliokunnan roolin vuoksi sihteerinä työskentelevä valiokuntaneuvos on yksi eduskunnan tärkeimpiä virkoja. Perustuslakivaliokunnan sihteerinä on yleensä ollut sitoutumaton porvari tai keskustan mandaatilla tehtävään valittu henkilö.

 Sihteeri Toimikausi Jaakko Enäjärvi  1945–1947 Olavi Salervo  1948–1955 Risto Leskinen  1955–1961 Kai Korte  1962–1964 Heikki Tuominen  1962–1965 Heikki Salo  1965–1966 Antti Okko  1966–1973 Juhani Perttunen  1974–1976 Seppo Tiitinen  1977 Martti Manninen  1978–1989 Jarmo Vuorinen  1989–2004 Kalevi Laaksonen  2005–2009 Timo Tuovinen  2009–2014 Petri Helander  2014–2017 (vv. 2016-2017) Matti Marttunen  2017–2021

 Katso myös 
 Perustuslakituomioistuin

Lähteet

 Aiheesta muualla 
 Perustuslakivaliokunnan sivu

Luokka:Eduskunnan valiokunnat
Luokka:Suomen perustuslaki