Kivikko

Kivikko () on Mellunkylän kaupunginosan osa-alue Itä-Helsingissä, Kehä I:n kupeessa. Kontulan ja Kurkimäen länsipuolella sijaitsevalla alueella asuu noin 5 000 asukasta.

Kivikon asuinalue on 2,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä asuintalojen vyöhyke. Kivikkoa on rakennettu Kontulan ja Kurkimäen jatkeeksi vuodesta 1992 lähtien. Alueen palvelut on sijoitettu paljolti vanhan ja uuden kaupunkirakenteen saumaan. Kivikon etelä- ja itäosaa hallitsevat enimmäkseen kerrostalot, kun taas pohjoisempana on rivi- ja omakotitaloja.


Kivikossa asuu etenkin lapsiperheitä. Alueella on myös opiskelija-asuntoja. Ulkomaalaistaustaisia oli 34,2 prosenttia asukkaista vuoden 2018 lopussa; prosenttiluku on Helsingin suurimpia.Helsingin koko väestö ja ulkomaalaistaustaiset taustamaanosan mukaan osa-alueittain 1.1.2019  Pienalueista eniten vieraskielisiä asuu Kivikossa, jossa joka kolmas asukas puhuu muuta kuin kotimaisia kieliä äidinkielenään. Kivikko on kuitenkin hiljaisempaa ja pientalovaltaisempaa kuin viereinen Kontula.

Alueella toimi ennen ampumarata, joka tunnettiin nimellä Malmin ampumarata. Lahdenväylän (Lahden moottoritien) ja Kivikon liikuntapuiston väliin on rakennettu työpaikka-alue.

Kivikko on nimetty alueella sijainneen, asiakirjoissa jo 1700-luvun alussa mainitun Stensbölen tilan mukaan. Alue kuului alun perin Helsingin maalaiskuntaan ja liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa vuoden 1946 alussa. Olavi Tervo ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 181–182. Helsingin kaupungin julkaisuja 24, 1970.

Historiaa

 Varhaishistoria 
Kivikon alueen varhainen historia liittyy Helsingin kaupungin laajenemiseen 1800-luvun aikana. Alue oli pitkään maatalouskäytössä, ja siellä oli viljelysmaata ja peltoja. 1800-luvulla Kivikko oli osa Pasilan ja Kallion ympäristöä, joka oli lähinnä maaseutua. Helsingin kaupungin laajentuessa ja teollistumisen edetessä, alueen asema ja käyttö alkoivat muuttua.

 1900-luvun kehitys 
1900-luvun alussa Kivikko alkoi kehittyä kaupungin alueena, mutta se säilytti pitkään maaseutumaisuutensa. Alueelle tuli teollisuuslaitoksia ja varastoja, ja se alkoi muistuttaa teollisuusalueita, jotka levisivät Helsingin ympäristössä.

1950- ja 1960-luvuilla Kivikko oli tyypillinen esimerkki kaupungin lähialueista, joissa oli niin sanottuja varasto- ja teollisuusalueita. Alueella oli myös useita asuinalueita, mutta ne olivat suhteellisen vähäisiä verrattuna muihin Helsingin osiin.

 Nykytila 
Kivikko on kokenut merkittäviä muutoksia viime vuosikymmeninä. Alueelle on tullut uusia asuinalueita, ja entiset teollisuusalueet ovat saaneet uusia käyttötarkoituksia. Erityisesti 2000-luvulla alueelle on rakennettu enemmän asuintaloja ja palveluja. Kivikon alueella on myös paljon luonnonalueita, kuten metsäisiä alueita, ja se on suosittu ulkoilualue.

Kivikon merkitys Helsingin kaupunginosana on kasvanut, ja sen asema on muuttunut osaksi laajempaa metropolialuetta. Alueen infrastruktuuri on parantunut, ja se on houkutellut uusia asukkaita ja yrityksiä.

 Luonto 

Kivikossa on laajoja  METSO I- ja II-luokan kalliometsiä sekä yksi Etelä-Suomessa äärimmäisen uhanalainen kangaskorpi. Kivikon eteläinen metsä on II-arvoluokan kääpäalue, jossa esiintyy kaksi valtakunnallisesti silmälläpidettävää kääpälajia. Kivikon metsä on paikoin kuin Lapin erämaata. Kivikon metsäalue on tärkeä vihersormen osa yhdistäessään eteläpuolellaan sijaitsevat Vanhankaupunginlahden ja Hallainvuoren metsät Vantaan Vaaralaan ja sitä kautta edelleen pohjoisempana sijaitseviin laajempiin metsäalueisiin. Vihersormen toimivuutta Helsingissä tosin rajoittavat suuret liikenneväylät, Kehä I ja Porvoonväylä.

Kivikon pohjoisosassa sijaitseva Kivikon linnoituskallioiden luonnonsuojelualue sisältää muinaisrantojen kivikkoalueita ja hiidenkirnuja sekä ensimmäiseen maailmansotaan ajoittuvia  Helsingin maalinnoituksen rakenteita, jotka on luokiteltu muinaisjäännöksiksi. Alueella esiintyy myös arvokasta kallio- ja ketoluontotyyppien kasvillisuutta, muun muassa ahokissankäpälää, harjusikojuurta, ketoneilikkaa ja keltamataraa.

Palveluja
Kivikossa sijaitsee K-Market, pizzeria ja useita päiväkoteja. Lisäksi siellä on Keinutien ala-asteeseen kuuluva Nallin sivukoulu, Kivikon liikuntapuisto ja Kivikon palvelukeskus Kivitasku, jossa on Kivikon terveysasema ja nuorisotalo. Kivikossa lähellä Kivikontien ja Kehä I:n eritasoliittymää on 24 tuntia vuorokaudessa auki oleva  McDonald’s-hampurilaisravintola.

Kivikossa on HSY-kuntayhtymän omistama kierrätysasema, jossa on 36 lavaa erilaista jätettä varten.

 Kivikon liikuntapuisto 

Kivikossa on Itä-Helsingin monipuolisin liikuntapuisto. Liikuntapuiston lähiliikuntapaikassa on kuntoiluvälineitä, vaativa tekniikkarata sekä erilliset alueet skeittaukseen ja scoottaukseen. Parkour-harrastajille on useita harjoittelupaikkoja, ja lisäksi tarjolla on ulkokiipeilykohteita eri taitotasoille.

Liikuntapuistoon kuuluu myös tekonurmella varustettu jalkapallokenttä juniori- ja harrastekäyttöön. Lisäksi alueella on pieni koripallokenttä sekä BMX-pyöräilyyn ja rullaluisteluun tarkoitetut alueet.

Liikuntapaikkojen vieressä on frisbeegolf-rata.

Kivikon entisen hiihtohallin rakennuksessa on voimisteluseurojen käytössä olevia tiloja sekä yksityinen kuntosali. Paikalle rakennetaan myös jäähalli.

 Liikenneyhteydet 
 Kivikko sijaitsee Kehä I:n varrella. Myllypuron metroasema, Itäkeskuksen metroasema ja Kontulan metroasema ovat lyhyehkön kävely- tai linja-automatkan päässä.
 Helsingin metro, Kontulan metroasema
 Helsingin metro, Myllypuron metroasema
 Helsingin metro, Itäkeskuksen metroasema
 54 (Itäkeskus (M) - Pitäjänmäki)
 57 (Kontula (M) - Munkkiniemi)
 92 (Itäkeskus (M) - Myllypuro (M) - Alakiventie)
 92N (yölinja Rautatientori - Myllypuro - Kivikko - Kontula (Keinutie))
 94A (Kotikonnuntie - Kontula (M) - Kivikko - Kontula (M) - Kotikonnuntie)
 94B (Kontula (M) - Kivikko - Kontula (M))
 94N (yölinja Rautatientori - Kivikko - Kontulankaari)
 506 (Myllypuro (M) - Viikki - Pasila - Ruskeasuo)
 562 (Itäkeskus (M) - Malmi - Jumbo- Aviapolis - Lentoasema)
 Runkolinja 560 (Rastila - Kontula (M) - Malmi - Myyrmäki)
 561 (Itäkeskus (M) - Malmi - Kivistö)
 805 (Itäkeskus (M) - Vartioharju - Mellunmäki (M) - Myllypuro (M) - Myllypadontie)
 812 (Mellunmäki (M) - Vesala - Kontula (M) - Kurkimäki -Kivikko- Porttitie - Myllypuro (M) - Myllypadontie)

Lähteet
 Helsinki alueittain (2005). Mellunkylän peruspiirin  tietoja. Kaupungin vuosittain julkaisema yhteenveto pdf-dokumenttina.
 Ilonen, Arvi: Helsinki, Espoo, Kauniainen, Vantaa - Arkkitehtuuriopas. Otava Helsinki 2000. 255 sivua. . Kivikon rakennuskantaa käsitellään sivulla 172.
 http://www.helsinginuutiset.fi/artikkeli/81521-alueiden-eriytyminen-voimistuu-joissain-kortteleissa-jo-yli-puolet-vieraskielisia 
Viitteet

Aiheesta muualla

Kivikko-seura
Kontula.net Kontulan seudun verkkosivusto 

Luokka:Mellunkylä
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Helsingin osa-alueet