Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista

Tämä on luettelo kivikirkoista, joita alettiin rakentaa Suomessa keskiajalla. Kirkkorakentamisen näkökulmasta Suomen keskiaika kattaa suurin piirtein ajanjakson vuodesta 1200 noin vuoteen 1560 saakka. Sen alajaksoina voidaan pitää varhaiskeskiaikaa noin 1200–1300, sydänkeskiaikaa noin 1300–1400 ja myöhäiskeskiaikaa noin 1400–1560.Hiekkanen, s. 8. Suomen keskiaikaiset kivikirkot rakennettiin pääasiassa graniitista, mutta tiiltä käytettiin usein vaativaa muotoilua tarvitsevissa osissa. Kokonaan tiilisiä ovat vain Hattulan Pyhän Ristin kirkko ja Turun tuomiokirkko. Nykytietämyksen mukaan kivikirkkohankkeita oli 104Hiekkanen, s. 19., ja luettelossa ovat myös ne kirkot, jotka jäivät kesken tai on myöhemmin purettu. Maakuntajaottelu perustuu historiallisiin maakuntiin. Kolme luettelon kirkoista sijaitsi nykyään Venäjälle kuuluvassa Viipurissa.

 Kivikirkkojen ajoitus 

Taulukossa mainittu rakentamisajankohta on usein summittainen arvio, mutta jotkin kirkot on ajoitettu menetelmien kehittyessä hyvinkin tarkasti. Tiedot perustuvat suurelta osin arkeologi ja keskiajan tutkija Markus Hiekkasen ajoituksiin. Hiekkanen on 1990-luvun puolestavälistä lähtien esittänyt kivikirkoille ajoituksia, joiden mukaan kivikirkot ovat huomattavasti nuorempia kuin aikaisemmin on arvioitu. Rakentamisajankohdalla tarkoitetaan kivikirkon varhaisimpien vaiheiden rakentamista, mitä ennen samalla paikalla on sijainnut usein yksi tai useampi puukirkko. Hiekkanen on koonnut kivikirkkojen rakennuselementeistä uudenlaisen, kattavan typologian ja perustellut arvionsa vuosirengasajoituksella.

Hiekkanen on saanut osakseen arvostelua muun muassa Åsa Ringbomilta, joka on ajoittanut Ahvenanmaan kirkkoja suhteellisen uudella kalkkilaastimenetelmällä. Ålands kyrkor -hankkeessa on menetelmän avulla jotkin kirkot ajoitettu Hiekkasen esittämiä arvioita vanhemmiksi. Nämä arviot on myös mainittu luettelossa. Laastiajoitusmenetelmä on kuitenkin vielä kehitysasteella, eikä sitä toistaiseksi voida pitää varmana luonnontieteellisenä ajoitusmenetelmänä.

 Taulukon lyhenteiden selitykset 
S = Sakaristo
R = Runkohuone
A = Asehuone
T = Torni

K = säilynyt pääosin keskiaikaisessa asussa
Kp = osittain säilynyt keskiaikaisessa asussa – muutettu tai osin purettu
p = purettu siten, että maanpäällisiä osia ei ole jäljellä
r = raunio
– = ei rakennettu kivestä keskiajalla
? = tieto on epävarma

 Kivikirkkohankkeet historiallisten maakuntien mukaan jaoteltuina 

 Ahvenanmaa 

Kirkko  Rakennettu Suojeluspyhimykset S R A THuomautuksia LähdeEckerön kirkko 100px|Eckerön kirkko  1380–1420Hiekkanen s. 363–3641270–1290  Pyhä Laurentius  p  K  K  K  Kirkon ajoittaminen on ollut vaikeaa. Ålands Kyrkor -hankkeen kalkkilaastiajoitukset viittaavat 1200-luvun loppuun. Hiekkanen arvioi kirkon nuoremmaksi mm. runkohuoneen hirsien hiilinäytteiden tulosten perusteella. Finströmin kirkko  100px|Finströmin kirkko  1440–1470  Pyhä Risti  K  K  K  K  Puulustoanalyysillä rakennus on ajoitettu 1400-luvun puoleenväliin, mutta Ålands kyrkor -projektin mukaan kivikirkko olisi saatettu rakentaa holvaamattomana ja matalamman sakariston kera huomattavasti aiemmin. Hiekkanen s. 367–369Föglön kirkko 100px|Föglön kirkko  1500–1520Hiekkanen s. 3731300-luku  Pyhä Maria Magdalena?  p  Kp  p  K  Keskiajalta on jäljellä länsitorni ja runkohuoneen länsiosa. Laajennettu ristikirkoksi 1859–60 Getan kirkko  100px|Getan kirkko  1510–15401435–1455  Pyhä Yrjänä?  ?  K  –  –   Hiekkanen s. 377Hammarlandin kirkko  100px|Hammarlandin kirkko  1300-lukuHiekkanen s. 3801200-luvun jälkipuolisko  Pyhä Katariina Aleksandrialainen  K  K  K   K  Vanhimman osan, runkohuoneen, ajoitus on ollut vaikeaa ajoittavien piirteiden vähyyden tai puutteen takia. Hiekkanen ajoittaa sen väljästi 1300-luvulle, kun taas Ålands Kyrkor -hankkeen mukaan vanhin kalkkilaasti on 1200-luvun jälkimmäiseltä puoliskolta.  Jomalan kirkko 100px|Jomalan kirkko  1275–1285  Pyhä Olavi  p  Kp  p  Kp  Kirkko on Markus Hiekkasen mukaan Suomen vanhin muurattu kivirakennus. Ålands Kyrkor -hankkeen puulustotutkimukset ovat osoittaneet, että torni on muurattu noin vuonna 1280. Koska torni on muurausliitteessä runkohuoneeseen, ajoitus koskee koko kirkkoa. Hiekkanen s. 389Kumlingen kirkko 100px|Kumlingen kirkko  1500–1510Hiekkanen s. 3931300-luku  Pyhä Anna  p  K  K  K   Kökarin kirkko  100px|Kökarin kirkko  1500–1520Hiekkanen s. 3991300-luvun loppu  tuntematon  r  p  –  r  Keskiaikaisen, pääosin puretun kivikirkon ajoitushaarukka on leveä. Rakennettiin 1760-luvulla uudelleen. Vain pohjois- ja länsiseinässä on keskiaikaisia osia maanpinnan yläpuolella. Lemböten kappeli 100px|Lemböten kappeli  1500–1530  Pyhä Olavi  –  r  –  –  Raunio entistettiin 1890-luvulla ja katettiin 1970-luvulla. Hiekkanen s. 406–407Lemlandin kirkko 100px|Lemlandin kirkko  1290–1310  tuntematon ja Pyhä Birgitta(?)  K  K  K  K  Hiekkanen s. 401–402Saltvikin kirkko 100px|Saltvikin kirkko  1350–1370-lukuHiekkanen s. 4111270–1296  Neitsyt Maria  K  K  K  K  Runkohuoneen kattotuolit ovat puulustonäytteiden mukaan 1370-luvulta. Kalkkilaastimenetelmä on antanut varhaisempia ajoituksia.  Sundin kirkko 100px|Sundin kirkko  1200-luvun loppu – 1310Hiekkanen s. 4161250–1275  Pyhä Johannes Kastaja  K  K  K  K  Ålands kyrkor -hanke on ajoittanut runkohuoneen ajalle 1250–1275. Hiekkanen on kyseenalaistanut tiedon, koska ajoitukseen on käytetty kalkkilaastiajoitusta ja irtainta sisustusta.Hiekkanen s. 597  Vårdön kirkko 100px|Vårdön kirkko  1520–15501470–1550  Apostoli Mattias  ?  Kp  –  –   Hiekkanen s. 420

Häme
Kirkko  Rakennettu Suojeluspyhimykset S R A THuomautuksia LähdeAkaan sakaristo  100px  noin 1510  tuntematon  K  –  –  –  Kivikirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo. Hiekkanen s. 278–279Hattulan Pyhän Ristin kirkko  100px  1472–1490  Pyhä Risti  K  K  Kp  –  Turun tuomiokirkon ohella ainoa kokonaan tiilestä muurattu keskiaikainen kirkko  Hiekkanen s. 285Hauhon kirkko  100px  1500–1520  Pyhä Johannes Kastaja  p  K  K  –   Hiekkanen s. 293Hollolan kirkko  100px  1495–1510  Neitsyt Maria  K  K  K  –   Hiekkanen s. 296–297Janakkalan kirkko  100px  1510–1520  Pyhä Laurentius  p  Kp  p  –  laajennettu ristikirkoksi Hiekkanen s. 304–305Kalvolan sakaristo  100px  1495–1505  Pyhä Olavi  K  –  –  –  Kivikirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo.  Hiekkanen s. 308–309Lammin kirkko  100px  1510-luku  Pyhä Katariina Aleksandrialainen?  K  K  K  –   Hiekkanen s. 312–313Padasjoen sakaristo    1520–1560  Pyhä Birgitta?  p  –  –  –  Keskiaikaisesta kivikirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo, joka purettiin vuosina 1668–1670 rakennetun ristikirkon tieltä.  Hiekkanen s. 316–317Pyhän Laurin kirkko (Hämeenkoski)  100px  1510–1560  Pyhä Laurentius  ?  r  –  ?  Kirkko on ollut raunioina 1650-luvulta lähtien.  Hiekkanen s. 302–303Pälkäneen rauniokirkko  100px  1495–1505  Neitsyt Maria? Arkkienkeli Mikael?  r  r  r  –    Hiekkanen s. 318–319Rengon kirkko  100px  1510–1560?(1400-luvun loppu?)  Pyhä Jaakob vanhempi  p  p  p  –  Kahdeksankulmainen kirkko hylättiin käytöstä 1600-luvulla. Keskiaikaisesta kirkosta on jäljellä hyvin vähän, sillä vuonna 1783 kiviraunio purettiin perustuksia lukuun ottamatta ja sitä hyödyntäen rakennettiin uudelleen.  Hiekkanen s. 322–323Someron sakaristo  100px  1490-luvun loppu  Pyhä arkkienkeli Mikael?  K  –  –  –  Varojen loppuessa sakaristo jäi ainoaksi toteutuneeksi osaksi keskiaikaisesta kivikirkkohankkeesta  Hiekkanen s. 326–327Sysmän kirkko  100px  1510–1520  Pyhä Olavi  p  Kp  p  –  Kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1833–1834. Hiekkanen s. 330–332Sääksmäen kirkko  100px  1495–1500  tuntematon  p  Kp  p  –  Keskiaikaisessa hahmossa ovat enää itäinen ja läntinen pääty sekä vähäiset osat niitä yhdistävistä sivuseinistä.  Hiekkanen s. 334–339Tammelan kirkko  100px  1535–1550  Pyhä arkkienkeli Mikael  p  Kp  –  –  Keskiaikainen runkohuone muuttui vuosina 1781–1785 rakennetun uuden runkohuoneen myötä eräänlaiseksi kuorirakennukseksi.  Hiekkanen s. 340–341Tuuloksen kirkko  100px  1510–1540  Pyhä Birgitta?  K  K  –  –   Hiekkanen s. 344–347Tyrvännön sakaristo  100px  1500-luvun alku  tuntematon  Kp  –  –  –  Keskiaikaisesta kivikirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo.  Hiekkanen s. 348–349Urjalan sakaristo  100px  1520–1540  tuntematon  K  –  –  –  Keskiaikainen hanke hiipui sakariston valmistuttua.  Hiekkanen s. 350–351Vanajan kirkko  100px  1495–1510  tuntematon  Kp  K  K  –   Hiekkanen s. 354–356

Karjala
Kirkko  Rakennettu Suojeluspyhimykset S R A THuomautuksia LähdeMarian kirkko (Vehkalahden kirkko, Hamina)  100px  1430–1470  Neitsyt Maria?  Kp  Kp  p  –  Kirkko muutettiin tyyliltään uusklassiseksi vuoden 1821 palon jälkeen, ja sen tunnistaa keskiaikaiseksi vain muutamista yksityiskohdista.  Hiekkanen s. 540–541Viipurin dominikaanikirkko  100px   1480–1490  Neitsyt Maria ja kaikki enkelit  ?  r  ?  –  raunio  Hiekkanen s. 544–545Viipurin fransiskaanikirkko    1495–1520  tuntematon  ?  p  ?  –  ei jäljellä maanpäällisiä osia  Hiekkanen s. 546–547Viipurin kaupunginkirkko  100px   1435–1445  Neitsyt Maria ja Pyhä Olavi  p  r  p  –  Keskiaikainen hahmo tunnetaan huonosti muutosten, purkamisten ja tuhojen takia.  Hiekkanen s. 548–549Virolahden sakaristo  100px  1500–1530  tuntematon; mahdollisesti Pyhät Bartolomeus ja Katariina K  –  –  –  Muun muassa taloudellisista syistä kivikirkkohanke ei toteutunut lukuun ottamatta sakaristoa.  Hiekkanen s. 552–553

Pohjanmaa
Kirkko  Rakennettu Suojeluspyhimykset S R A THuomautuksia LähdeAlatornion kirkko  100px  1496–1513?noin 1550?  Pyhä Johannes Kastaja  Kp  Kp  p  – Suomen pohjoisin keskiaikainen kivikirkko, keskiaikaisia muureja säilynyt osana vuosina 1794–1797 rakennettua uutta kirkkoa  Hiekkanen s. 494–495Isonkyrön vanha kirkko  100px  1513–1533  Pyhä Laurentius?  K  K  K  –  Vuosina 1991 ja 1999–2000 tehtyjen puulustotutkimusten ansiosta kirkko on Suomen varmimmin ja tarkimmin ajoitettuja keskiaikaisia rakennuksia.  Hiekkanen s. 498–501Kaarlelan kirkko (Kokkola)  100px  1500–1530  Pyhä arkkienkeli Mikael? Pyhä Katariina?   p  Kp  p  –  Kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1788–89. Hiekkanen s. 504–506Keminmaan vanha kirkko eli Pyhän Mikaelin kirkko  100px  1520–1553  Pyhä arkkienkeli Mikael  K  K  –  – Pohjoisin alkuperäisasussaan säilynyt keskiaikainen kivikirkko Suomessa. 1700-luvun tiedon perusteella kirkon varmana rakentamisajankohtana on pidetty vuotta 1520, mutta vuoden 2003 puulustotutkimuksen perusteella vuosi 1520 saattaa merkitä kivikirkon rakentamispäätöksen aikaa. Sakaristo olisi muurattu noin 1530 ja runkohuone 1551–1553. Hiekkanen s. 508–510Pyhän Marian kirkko (Vaasa) 100px  1500–1520  Neitsyt Maria  p  r  p  r   Hiekkanen s. 512–515Närpiön kirkko  100px  1550–1555  Pyhä Risti, Neitsyt Maria ja Pyhä Olavi   ?  Kp  ?  –   Hiekkanen s. 516–517Pedersören kirkko   100px  1510–1520  Pietari?  Kp  Kp  p  K  Kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1787–1795 Hiekkanen s. 520–522Vöyrin sakariston raunio    1519–1522  Pyhä Margareta? Pyhä Jaakob?  p  –  –  –   Keskiaikaisen kivisakariston raunio on nykyisen puukirkon pohjoissakaran alla  Hiekkanen s. 526–527

Satakunta
Kirkko  Rakennettu Suojeluspyhimykset S R A THuomautuksia LähdeHuittisten kirkko  100px  noin 1500  Pyhä Katariina Aleksandrialainen  p  Kp  –  –  Kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1793 ja 1860. Keskiaikaisesta kirkosta on jäljellä vain runkohuoneen itäosa.  Hiekkanen s. 220–221 Kokemäen sakaristo  100px  1500–1540 tai 1540–1560  Neitsyt Maria  K  –  –  –  Keskiaikaisesta kirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo.  Hiekkanen s. 224–225 Köyliön kivisakaristo   1500-luvun alku  Pyhä Henrik?  p  –  –  –  Keskiaikaisesta kirkkohankkeesta toteutui sakaristo, jonka jäänteet saattavat sijaita hiukan pohjoiseen nykyisen 1752 rakennetusta puukirkosta.  Hiekkanen s. 228–230Lempäälän kirkko  100px  1502–1505  Pyhä Maria Magdalena ja Pyhä Birgitta  Kp  Kp  ?  –  muutettiin ristikirkoksi 1806 ja lopullisesti 1835–1838Hiekkanen s. 232–235  Loimaan sakaristo 100px  1500–1560  tuntematon  p  –  –  –  Keskiaikaisesta kirkkohankkeesta toteutui sakaristo, joka purettiin 1751 uuden kirkon rakentamisen yhteydessä. Sakariston sijainti on joutunut unohduksiin.  Hiekkanen s. 236–237Messukylän vanha kirkko (Tampere)  100px  1510–1530  Pyhä arkkienkeli Mikael  K  Kp  Kp  –  Keskiaikainen työ jäi kesken, eikä esimerkiksi päätyjä muurattu ylös asti kivestä.  Hiekkanen s. 238–239Nokian kartanokappeli   1505–1529  tuntematon  –  p  –  –  raunio  Hiekkanen s. 242–244Rauman fransiskaanikirkko  100px  1515–1520  Pyhä Risti  K  K  –  –   Hiekkanen s. 246–249Rauman entinen kaupunginkirkko  100px  1495–1505  tuntematon  r  r  –  –  raunio  Hiekkanen s. 252–255Sastamalan kirkko  100px  1497–1505  Neitsyt Maria  K  K  –  –  Tyylipiirteiden lisäksi ajoituksen vahvistaa puulustotutkimus ensimmäisen sakariston alkuperäisestä jalashirrestä. Mänty on kaadettu syksyllä 1496 tai keväällä 1497.  Hiekkanen s. 256–258Tyrvään Pyhän Olavin kirkko  100px  1506–1516  Pyhä Olavi   K  K  K  –  Tulipalo tuhosi kirkon 1600- ja 1700-luvuilta peräisin olleen sisustuksen 1997, jonka jälkeen se rakennettiin uudelleen.  Hiekkanen s. 260–263Ulvilan kirkko  100px  1495–1510  Pyhä Olavi  K  K  K  –  Rakennuksen ajoituksen varmistavat rakennuksen piirteet, kirjalliset lähteet ja laaja puulustotutkimus.  Hiekkanen s. 266–269Vesilahden sakaristo  100px  1485–1500  Pyhä Pietari ja Pyhä Paavali  Kp  p  –  –  Kirkkohankkeesta toteutui sakaristo ja osittain runkohuone, jonka kivet purettiin 1839 kirkkomaan kiviaitaa varten. Hiekkanen s. 270–271

Savo
Kirkko  Rakennettu Suojeluspyhimykset S R A THuomautuksia LähdeSavilahden kivisakasti  100px  1520–1560  Pyhä arkkienkeli Mikael  Kp  –  –  –  Kirkkohankkeesta toteutunut sakaristo oli lähes raunio 1800-luvun lopulla. Se sai nykyisen uusgoottilaisen hahmonsa 1900–1901. Hiekkanen s. 534–535

Uusimaa
Kirkko  Rakennettu Suojeluspyhimykset S R A THuomautuksia LähdeEspoon tuomiokirkko  100px  1485–1490  Evankelista Matteus  p  Kp  p  –  Hiekkasen mukaan rakennuksen tyylipiirteet ja puulustoanalyysi osoittavat yksiselitteisesti, että kirkko muurattiin vuosien 1485 ja 1490 välissä. Se on laajennettu ristikirkoksi 1821–1823. Hiekkanen s. 428–429Inkoon kirkko  100px  1430–1520  Pyhä Nikolaus  K  K  p  –  Runkohuone rakennettiin kolmessa vaiheessa, joista viimeisin synnytti nykyisen kirkkorakennuksen.  Hiekkanen s. 432–433Karjaan kirkko  100px  1465–1470  tuntematon  K  K  K  –   Hiekkanen s. 436–437Kirkkonummen kirkko  100px  1400–1490  Arkkienkeli Mikael?  p  Kp  ?  –  Keskiaikaisen, tiilisen runkohuoneen osia on jäljellä kirkon itäsakarassa.  Hiekkanen s. 440–443Lohjan Pyhän Laurin kirkko  100px  1470–1490  Pyhä Laurentius  K  K  K  –  Rakentamisajankohta selvitettiin vuoden 2003 laajassa dendrokronologisessa tutkimushankkeessa.  Hiekkanen s. 444–445Pernajan kirkko  100px  1410–1445  Arkkienkeli Mikael ja Pyhä Erik  K  K  K  –  Pernajan mestari käytti samaa päädyn tiilikoristelua muissakin Itä-Uudenmaan kirkoissa. Ajoitus perustuu puulustotutkimuksiin.  Hiekkanen s. 450–451Pohjan kirkko  100px  1475–1480  Neitsyt Maria  Kp  K  p  –   Hiekkanen s. 454–455Porvoon tuomiokirkko  100px  1414–1450  Neitsyt Maria? ja/tai Pyhä Enevaldus?  K  K  K  –   Hiekkanen s. 458–459Pyhtään kirkko  100px  1462  Pyhä Henrik  K  K  Kp  –  Runkohuoneen ankkurihirret on puulustoanalyysin mukaan kaadettu joko syksyllä 1461 tai keväällä 1462.  Hiekkanen s. 464–465Sipoon vanha kirkko  100px  1450–1454  Sigfrid  K  K  K  –   Hiekkanen s. 470–473Siuntion kirkko  100px  1460–1489  Pyhä Pietari  p  K  p    Hiekkanen s. 476–477Tenholan kirkko  100px 1460–1480  tuntematon  K  K  Kp  –   Hiekkanen s. 480–481Vantaan Pyhän Laurin kirkko  100px  1450-luku  Pyhä Laurentius  p  K  K  –  Kirkon rakentamisajankohtana pidettiin pitkään 1490-lukua, valtaneuvos Gregers Matinpojan kirkolle 1494 antaman testamenttilahjoituksen perusteella. Hiekkasen ajoituksen pohjana ovat muista Pernajan mestarin kirkoista tehdyt dendrokronologiset tutkimukset. Hiekkanen s. 484–485Vihdin vanha kirkko  100px  1500–1520  Pyhä Birgitta? Pyhä Bartolomeus?  r  r  –  –  raunio  Hiekkanen s. 488–489

Varsinais-Suomi
Kirkko  Rakennettu Suojeluspyhimykset S R A THuomautuksia LähdeHalikon kirkko  100px  1460–1475  Pyhä Birgitta?  Kp  Kp  p  –  Kirkko on uusittu sisältä täysin, kun kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1813–1815. Hiekkanen s. 54–55Pyhän Katariinan kirkko  100px  1440–1450-luku  Pyhä Katariina Aleksandrialainen  K  K  K  – Kirkon nimi oli vuoteen 1991 saakka Kaarinan kirkko.Kirkko ja me 26.11.2009 Hiekkanen s. 142–145Kalannin kirkko  100px  1430–1450  Neitsyt Maria ja Pyhä Olavi K  K  K  K Kirkon nimi oli vuoteen 1936 saakka Uudenkirkon kirkko. Hiekkanen s. 58–59Kemiön kirkko  100px  1460-lukuvalmistunut 1469 Neitsyt Maria ja Pyhä Andreas  K  K  Kp  –   Hiekkanen s. 64–65Kiskon sakaristo  100px  1510–1530  tuntematon  Kp  –  –  –  Keskiaikaisesta kivikirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo.  Hiekkanen s. 68–69Korppoon kirkko  100px  1430–1440-luku  Pyhä arkkienkeli Mikael  K  K  K  K   Hiekkanen s. 70–73Laitilan kirkko  100px  1460–1483  Pyhä arkkienkeli Mikael  K  K  K  K  Ajoitus perustuu tyylipiirteisiin ja historiatietoihin.  Hiekkanen s. 76–78Lemun kirkko   100px  1460–1480  Pyhä Olavi  K  K  K  –   Hiekkanen s. 80–82Liedon kirkko  100px  1470–1480-luku  Pyhä Pietari  K  K  K  –   Hiekkanen s. 84–85Maarian kirkko  100px  1440-luku  Neitsyt Maria ja Pyhä Dionysius  K  K  K  K   Hiekkanen s. 88–91Marttilan sakaristo    1500–1540  Pyhä Martinus  p  –  –  –  Kivisakariston raunio löytyi vuonna 1937.  Hiekkanen s. 94–95Maskun kirkko  100px  1490–1510  Pyhä Johannes Kastaja  K  K  K  –   Hiekkanen s. 98–99Mynämäen kirkko  100px  1425–1440  Pyhä Laurentius ja pyhä Erik  K  K  K  K   Hiekkanen s. 102–103Naantalin kirkko  100px  1480-luku  Kaikkein pyhin Vapahtaja(?), Neitsyt Maria, Pyhä Johannes Kastaja, Pyhä Anna ja Pyhä Birgitta  K,r  K  –  –  Ennen Hiekkasen tutkimuksia on pidetty varmana, että kivikirkko olisi rakennettu ennen luostarin vihkimisseremoniaa vuonna 1462.Lilius et al. 1972 s. 85 Luostarin vihkimisdokumentissa 1462 mainitaan kuitenkin, että rakennustyöt jatkuivat edelleen.  Hiekkanen s. 106–112Nauvon kirkko  100px  1430–1450  Pyhä Olavi?  K  K  K  –   Hiekkanen s. 116–117Nousiaisten kirkko  100px  1420–1430-luku  Neitsyt Maria ja Pyhä Henrik  K  K  K  –  Iikka Kronqvist, joka muodosti toista maailmansotaa edeltävänä aikana käsityksen Suomen keskiaikaisten kirkkojen ajoituksesta, ja hänen tutkimuksiinsa nojautuva Lars-Ivar Ringbom olivat ajoittaneet kivikirkon rakentamisen vuosille 1286–1290. Hiekkanen s. 120–121Paraisten kirkko  100px  1440- tai 1450-luku  tuntematon  K  K  K  –   Hiekkanen s. 126–129Perniön kirkko  100px  1460–1480  Pyhä Laurentius  K  K  K  –   Hiekkanen s. 132–133Perttelin kirkko  100px  1500–1520  Pyhä Bartolomeus  Kp  K  –  –   Hiekkanen s. 136–138Piikkiön kivisakaristo    1500–1560  tuntematon  p  –  –  –  Keskiaikaisesta kivikirkkohankkeesta toteutui sakaristo, joka myöhemmin purettiin. Sakariston mahdollisten jäänteiden sijaintia ei tiedetä.  Hiekkanen s. 140–141Pöytyän sakaristo    1500–1560  Pyhä arkkienkeli Mikael?  p  –  –  –  Kivisakaristo purettiin ehkä 1805. Sen sijaintia ei tiedetä.  Hiekkanen s. 148–149Raision kirkko  100px  1500–1520  Pyhä Martti (Martinus Toursilainen)  K  K  K  K  Markus Hiekkasen mukaan kirkko on muurattu 1500-luvun jompanakumpana ensimmäisenä vuosikymmenenä, eikä 1300-luvun alussa, kuten aikaisemmin on päätelty.Lilius et al. 1972 s. 128  Hiekkanen s. 152–153Ruskon kirkko  100px  1510–1530  Pyhä Maria Magdalena  K  K  –  –   Hiekkanen s. 156–157Rymättylän kirkko  100px  1510-luku  Pyhä Jaakob vanhempi  K  K  K  –  Ennen Hiekkasen ajoituksia 1500-luvun alkuun kirkko oli ajoitettu 1300-luvulle (sakaristo 1300 luvun loppu, runkohuone 1300-luvun jälkipuolisko tai 1400-luvun alku) tyylipiirteisiin ja Kronqvistin tutkimuksiin pohjautuen.Lilius & al. 1972 s. 163, 200  Hiekkanen s. 160–161Salon kappelikirkko  100px  1500–1520  Pyhä Anna  p  p  p   Huonoon kuntoon joutunut kirkko purettiin 1830–1832 ja kivet käytettiin Salo-Uskelan 1832 rakennettuun kirkkoon.  Hiekkanen s. 166–168Sauvon kirkko  100px  1460–1472  Pyhä Clementius  K  K  K   Kalkkimaalausteksti kuori-ikkunan ympärillä ajoittaa kirkon vuoteen 1472. Vuosi tarkoittaa todennäköisesti rakentamisen huipennusta.  Hiekkanen s. 170–171Taivassalon kirkko  100px  1425–1440  Pyhä Risti  K  K  K  –   Hiekkanen s. 176–177Turun dominikaanikirkko    1430-luku  Pyhä Olavi  ?  p  ?  ?  Kirkosta ei ole löydetty varmasti tunnistettuja arkeologisia jäännöksiä.  Hiekkanen s. 180–183Turun  Koroisten kirkko  100px  1266–1286? tai 1400-luvun loppu – 1500-luvun alku?  Neitsyt Maria  –  p  –  –  Kivikirkkohankkeesta on löydetty kolmen seinän perustukset.  Hiekkanen s. 184–186Turun tuomiokirkko  100px  Kivikirkon varhaisimmat vaiheet: 1300-luvun loppu (Drake) tai 1400–luvun alku (Hiekkanen)  Neitsyt Maria ja Pyhä Henrik  K  K  Kp  K  Henrik Gabriel Porthanin ajoilta 2000-luvun alkuun tutkijat olivat yksimielisiä siitä, että nykyinen tuomiokirkko varhaisessa hahmossa muurattiin 1200-luvun lopussa. Maunu I:n aikana vuonna 1300 vihitty kirkko oli kuitenkin todennäköisesti puinen.Hiekkanen s. 191–195 Knut Draken mukaan vanhimmat kivirakennuksen piirteet ajoittuvat 1300-luvun jälkipuoliskolle, jolloin tiilisen runkohuoneen varhaisimmat osat muurattiin harmaakivestä. Hiekkanen olettaa kivikirkon aloitetun vieläkin myöhemmin, 1400-luvun alussa. Tämän jälkeen kirkko on rakennettu monessa eri vaiheessa.  Hiekkanen s. 188–195Vehmaan kirkko  100px  1425–1440  Pyhä Margareta  K  K  K  K   Hiekkanen s. 212–215

 Katso myös 
 Suomen keskiaikaiset seurakunnat

 Lähteet 

 Immonen, Visa: "Kivikirkkojen ajoittamisen vaikeus" . Tieteessä tapahtuu 5/2004
 Knapas, Marja Terttu: Keskiajan kivikirkot kertovat pitkään jatkuneesta asutuksesta 

 Ringbom, Åsa: Kyrkor.ax 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Museovirasto: Rekisteriportaali – Rakennusperintörekisteri 

Luokka:72.24 Uskonnolliset rakennukset
Keskiaikaisista kivikirkoista
*
keskiaikaiset kivikirkot