Vitruvius

Marcus Vitruvius Pollio (n. 80/70 eaa. – jälkeen n. 15 eaa.) oli roomalainen arkkitehti, insinööri ja kirjailija.

Vitruviuksen arvellaan palvelleen Rooman valtakunnan armeijassa luultavasti tukijansa keisari Augustuksen alaisena. Ainoa Vitruviuksen kirjoituksissa mainitsema rakennustyö johon hän osallistui, Fanum Fortunaen basilika nykyisessä Fanon kaupungissa löydettiin vuonna 2026.Scoperta straordinaria a Fano: torna alla luce la Basilica di Vitruvio 

 Teokset 

Vitruvius kirjoitti kymmenosaisen arkkitehtuuria käsittelevän teoksen Arkkitehtuurista (De architectura libri decem, n. 25 eaa.). Häntä pidetäänkin usein ensimmäisenä roomalaisena arkkitehtina lähinnä jälkipolville säilyneiden kirjoitustensa takia. Arkkitehtuurista on ainoa antiikin ajalta kokonaisena säilynyt arkkitehtuurijulkaisu. Vitruviuksen määritelmän mukaan arkkitehtuurissa pitää pyrkiä kolmeen päämäärään: venustas, firmitas, utilitas (kauneus, kestävyys, käyttökelpoisuus). Hän kehotti kiinnittämään huomiota huoneiden mittasuhteisiin ja sijaintiin. Teoksella oli suuri merkitys renessanssin arkkitehtuuriteorian muodostumisessa. Hänen oppinsa määräsivät suunnan etenkin yläluokan asuntojen suunnittelulle.

pienoiskuva|vasen|pysty=0.95|Vitruviuksen teoksen Arkkitehtuurista italiankielinen käännös, Cesare Cesariano, 1521.
Teoksessaan Vitruvius esitti betonin valmistusohjeita. Rooman Pantheon on esimerkki ajan betonirakennustekniikasta, joka jäi unohduksiin sadoiksi vuosiksi.Tekniikan Maailma, s. 84. Vitruviuksen kirjoittamassa betonin reseptissä käytettiin tuliperäistä tuhkaa nykyisin käytetyn kalkkikiven sijaan.

Leonardo da Vincin kuuluisa ihmisruumiin mittasuhteita käsittelevä piirros Vitruviuksen mies perustuu Vitruviuksen teokseen Arkkitehtuurista, josta da Vinci on ottanut ihmisen ihannemittasuhteet kyseiseen piirrokseensa. 

Samaan teokseen perustuu myös monen muun renessanssitaiteilijan ja arkkitehdin esitys aiheesta, tunnetuimpina mainittakoon muun muassa Francesco di Giorgio Martini (1439–1501), Fra Giocondo (1445–1525), Giovanantonio Rusconi (n. 1520–1587) ja Vincenzo Scamozzi (1552–1616). Adolf Zeisingin (1810–1876) kultaisen leikkauksen mukainen mies, Le Corbusier’n (1887–1965) Modulor, Ernst Neufertin  (1900–1986) Oktametrijärjestelmä ja Aulis Blomstedtin (1906–1979) Harmonikaalinen tutkielma ovat myös Vitruviuksen miehen perillisiä.

 Lähteet 
Tekniikan Maailma: Tieteen maailma, 2009, nro 20. 

 Viitteet

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 

 De architectura englanniksi ("Ten Books of Architecture") kokotekstiversiona
 De architectura latinaksi kokotekstinä
 Rakentamisen teoria  (Vitruviuksen rakennuksen suunnittelun päämäärät)

Luokka:Roomalaiset arkkitehdit
Luokka:Roomalaiset kirjailijat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit