Luovutetut alueet

Luovutetut alueet (myös pakkoluovutetut alueet tai menetetyt alueet) tarkoittavat alueita, jotka Suomi joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle talvisodan päättäneessä rauhanteossa vuonna 1940 ja liittyen jatkosodan päättäneeseen rauhantekoon vuonna 1944. Menetetyt alueet käsittivät noin kymmenesosan pinta-alasta, joka Suomella oli vuosina 1920–1940. Alueilla asui yli 400 000 asukasta eli 11 % Suomen silloisesta väkiluvusta. Osa alueista tyhjennettiin suomalaisasukkaista jo syksyllä 1939 sodan vaaran takia. Suurin osa tyhjennettiin talvisodan puhjettua alkutalvella 1939 tai rauhanteon jälkeen keväällä 1940. Jatkosodan aikana suomalaisia palasi asumaan takaisin vallatuille alueille, mutta ne tyhjennettiin uudestaan suomalaisjoukkojen perääntyessä kesällä ja syksyllä 1944. Luovutetuilta alueilta evakuoidut suomalaiset eli siirtoväki hakeutuivat tai sijoitettiin eri puolille Suomea.

 Talvisodasta aiheutuneet alueluovutukset 1940 

oikea|pienoiskuva|308x308px|Talvisodan päättyessä 1940 luovutetut alueet, jotka liitettiin Suomeen eduskunnan päätöksellä jatkosodan alettua 1941 (ei kansainvälistä tunnustusta)

Talvisodan päättäneen, 1940 solmitun Moskovan rauhan mukaan
”Valtakunnanraja Suomen Tasavallan ja SNTL:n välillä on kulkeva uutta rajalinjaa pitkin siten, että SNTL:n alueeseen liitetään koko Karjalan Kannas ynnä Viipurin kaupunki ja Viipurinlahti saarineen, Laatokan järven läntinen ja pohjoinen rannikkoseutu ynnä Käkisalmen ja Sortavalan kaupungit sekä Suojärven kirkonkylä, joukko Suomenlahden saaria, Märkäjärveltä itään oleva alue ynnä Kuolajärven kirkonkylä sekä osa Kalastaja- ja Srednisaarentoja – tähän Sopimukseen liitetyn kartan mukaisesti.”Rauhansopimus Suomen Tasavallan ja Sosialististen Neuvostotasavaltojen Liiton välillä  3/1940, Valtiosopimukset, Finlex

Näin Suomi joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle neljä aluetta:
 Karjalan historiallisen maakunnan itäpuoli
 Karjalankannaksen pohjoisosa sekä sen ja nykyrajan välinen alue
 Laatokan Karjala, johon kuului myös ortodoksinen Raja-Karjala
 Suomenlahden ulkosaaret
 Kuusamon ja Sallan itäosat
 Petsamon koillisosa: alue linjalla Kuavlajärven länsipuoli – Pieni Tšerdekaisi – Hukkalahti Maattivuonon PunaisessalahdessaRAJANKUVAUS-PÖYTÄKIRJA huhtikuun 29 p:nä 1940 tehdyn pöytäkirjan mukaan käydyn Suomen ja Sosialististen Neuvosto-Tasavaltojen Liiton välisen valtakunnanrajan kulusta  12/1941, Valtiosopimukset, Finlex eli sisältäen myös Kalastajasaarennon luoteisosan ja Keskisaarennon suuremman osan. Edustan Heinäsaaret pysyivät Suomessa.

Suomenlahden ulkosaarista itäinen ryhmä eli muiden muassa Lavansaari, Peninsaari, Seiskari ja Koukouri sekä pohjoinen Karjalankannas, sen ja nykyrajan välinen alue, Laatokan Karjala ja Raja-Karjala olivat luovutukseen saakka osa Suomen historiallista Karjalaa, josta juontuu nimitys luovutettu Karjala.

Viipurinlahden luovutetuista saarista etenkin Säkkijärven kuntaan kuuluneet Melansaari ja Teikarsaari ovat sotahistoriallisesti merkittäviä, sillä ne liittyvät Viipurinlahden taisteluihin talvi- ja jatkosodassa.

Jatkosodan alettua Neuvostoliittoon ja erityisesti Neuvostoliiton Karjalaan suorittamansa hyökkäyksen yhteydessä suomalaisjoukot, pohjoisessa myös Saksan armeijan kanssa valtasivat suurimman osan luovutetuista alueista. Eduskunta ilmoitti niiden kaikkien palauttamisesta Suomeen itsenäisyyspäivänä vuonna 1941, vaikka koko sodan ajan Suomenlahden ulkosaarten itäinen ryhmä eli muun muassa Lavansaari, Peninsaari, Seiskari ja Koukouri pysyivätkin Neuvostoliiton hallussa samoin kuin Kalastajasaarento ja KeskisaarentoKorsusta Korsuun, Kiestingin ja Uhtuan suuntain korsu- ja marssilauluja  Usko Kemppi Seura sekä puna-armeijan miehittämät Petsamon Heinäsaaret. Suomen palautusilmoitusta ei tunnustanut mikään ulkovalta, ei myöskään Suomen kanssasotijana ollut Saksa.

 Jatkosodasta aiheutunut alueluovutus 1944 ja aluemyynti 1947 

Jatkosodan vuonna 1944 päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan suomalaisjoukot joutuivat vetäytymään kansainvälisesti tunnustetun vuoden 1940 rajan taakse. Välirauhansopimuksen 1. artiklan mukaan
”Sotatoimien lopettamisen yhteydessä Suomen puolelta 4 päivänä syyskuuta 1944 ja Neuvostoliiton puolelta 5 päivänä syyskuuta 1944 Suomi sitoutuu siirtämään sotajoukkonsa vuoden 1940 Neuvostoliiton ja Suomen välisen rajan taakse, sen mukaan kuin on määrätty tätä sopimusta seuraavassa liitteessä (katso liitettä 1 artiklaan).”
Lisäksi 7. artiklassa todetaan:
”Suomi palauttaa Neuvostoliitolle sen 14 päivänä lokakuuta 1920 ja 12 päivänä maaliskuuta 1940 tehtyjen rauhansopimusten mukaisesti vapaaehtoisesti Suomelle luovuttaman Petsamon alueen sen laajuisena kuin se on määritelty tämän sopimuksen liitteessä ja merkitty sopimusta seuraavaan karttaan (katso liitettä 7 artiklaan ja karttaa 1:500.000)”Välirauhansopimus toiselta puolen Sosialististen Neuvostotasavaltain Liiton ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen Kuningaskunnan sekä toiselta puolen Suomen välillä Heninen.net.
Pariisin rauhansopimusta edeltäneessä rauhankonferenssissa vuonna 1946 oli sovittu:
”Suomi tunnustaa, että Neuvostoliitolla on oikeus kaikkeen Suomessa olevaan saksalaiseen omaisuuteen, jonka Saksaa varten asetettu valvontaneuvosto on siirtänyt Neuvostoliitolle, ja sitoutuu ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin tällaisen omaisuuden luovuttamisen helpottamiseksi.”Rauhansopimus Suomen kanssa  20/1947, Valtiosopimukset, Finlex

Jatkosodan seurauksena Suomi siis joutui luopumaan kahdesta alueesta:

 Petsamo
 Jäniskosken–Niskakosken alue (myynti Saksasta peräisin olleen omaisuuden luovuttamisen vastikkeeksi vuonna 1947)

Moskovan välirauhansopimus vahvistettiin Pariisin rauhassa vuonna 1947.

 Vuokra-alueet 

Varsinaisten alueluovutusten lisäksi Suomi joutui vuokraamaan talvisodan jälkeen 1940 Hankoniemen Neuvostoliitolle kolmeksikymmeneksi vuodeksi merisotilaalliseksi tukikohdaksi. Jatkosodassa suomalaisjoukot ottivat alueen haltuunsa joulukuussa 1941, kun Neuvostoliitto oli evakuoinut tukikohdan miehistön.

Moskovan välirauhassa vuonna 1944 Neuvostoliitto luopui virallisestikin vuokraoikeudestaan Hankoon, mutta Suomi joutui vuokraamaan sotilastukikohdaksi Porkkalanniemen viideksikymmeneksi vuodeksi. Neuvostoliitto luopui siitä kuitenkin jo vuonna 1956 katsoessaan Suomenlahden valvonnan tältä osin tarpeettomaksi. Vuokra-alueeseen kuuluivat Porkkalanniemen ohella Upinniemi sekä niiden edustalla olevia saaria, osia Siuntiosta, Kirkkonummesta ja Espoosta sekä Degerbystä, jonka kunta liitettiin Inkooseen vuonna 1946.

 Luovutetuilla alueilla sijainneet kunnat tai niiden osat 
pienoiskuva|oikea|Suomen kuntarajat vuonna 1935 ennen aluemenetyksiä.
pienoiskuva|300x300px|Kartta Neuvostoliitolle vuonna 1940 kokonaan tai osin luovutetuista Viipurin läänin ja Kuopion läänin kuntien alueista
pienoiskuva|484x484px|Kartta Sallan–Kuusamon alueesta.
pienoiskuva|261x261px|Kartta Petsamosta ja Jäniskosken–Niskakosken alueesta.
 as.luku1939Suomen virallinen tilasto VI, Väestötilastoa 93, Väestösuhteet vuonna 1939 as.luku1945Suomen tilastollinen vuosikirja 1944-1945, Henkikirjoitettu väestö 1.1.1945Suomen kirkonkirjoihin ja siviilirekisteriin merkitty kokonaisväestö oli 31.12.1944 3 947 702 henkeä as./km²1939 pa 1938(ei ves.)(km²)Suomen tilastollinen vuosikirja, Uusi sarja -XXXIX- vuonna 1941. Tilastollinen päätoimisto. Helsinki 1942 luov. alue(km²)Osittain luovutetuissa kunnissa tietona erotus Suomen tilastollisissa vuosikirjoissa vuosilta 1941 ja 1944-1945 ilmoitetuista pinta-aloista luov.alue(%)Osittain luovutetuissa kunnissa tietona %-osuus Suomen tilastollisissa vuosikirjoissa vuosilta 1941 ja 1944-1945 ilmoitetuista pinta-aloista Suomi 3 888 443 3 751 614 11,2 348 477 43 105,84 12,37 Viipurin lääni 675 057 218 875 21,0 32 134 22 980,47 71,51 Lakkasi olemasta 1945, kun Kymen lääni perustettiin. Antrea 8 772 0 18,0 486,40 486,40 100,00 Lakkautui Suomen kuntana maantieteellisesti 1940, lakkautettiin hallintoyksikkönä 1948. Harlu 7 828 0 31,0 252,60 252,60 100,00  Heinjoki 3 712 0 11,5 323,10 323,10 100,00  Hiitola 8 265 0 19,5 423,20 423,20 100,00  Impilahti 14 190 0 15,7 904,30 904,30 100,00  Jaakkima 8 503 0 16,9 501,89 501,89 100,00  Johannes 10 303 0 47,4 217,55 217,55 100,00  Jääski 20 879 3 233 49,7 420,40 355,45 84,55 Suomessa pysynyt alue liitettiin Imatraan, Joutsenoon ja Ruokolahteen 1948, lakkautettiin hallintoyksikkönä 1948. Kanneljärvi 3 805 0 15,4 246,30 246,30 100,00  Kaukola 4 201 0 15,7 267,80 267,80 100,00  Kirvu 8 721 0 13,4 650,92 650,92 100,00  Kivennapa 9 912 0 15,7 632,92 632,92 100,00  Koivisto 2 272 0 97,5 23,30 23,30 100,00  Koiviston maalaiskunta 8 883 0 31,7 280,30 280,30 100,00  Korpiselkä 3 584 894 2,6 1 366,00 1 266,94 92,75 Suomessa pysynyt alue liitettiin Tuupovaaraan 1946, lakkautettiin hallintoyksikkönä 1948. Kuolemajärvi 5 686 0 15,5 367,40 367,40 100,00  Kurkijoki 10 032 0 18,7 536,00 536,00 100,00  Käkisalmen maalaiskunta 5 575 0 39,7 140,44 140,44 100,00  Käkisalmi 5 083 0 406,6 12,50 12,50 100,00  Lahdenpohja 1 959 0 366,9 5,34 5,34 100,00  Lappee 9 443 9 602 16,42 575,39 12,17 2,12 Lavansaari 1 089 0 71,2 15,30 15,30 100,00  Lumivaara 5 239 0 17,9 292,44 292,44 100,00  Metsäpirtti 4 882 0 26,1 186,90 186,90 100,00  Muolaa 11 959 0 18,3 654,72 654,72 100,00  Nuijamaa 3 899 1 891 11,8 329,86 179,20 54,33 Parikkala 10 560 8 536 18,5 570,98 199,28 34,90 Pyhäjärvi (Vpl) 8 128 0 14,9 546,36 546,36 100,00  Rautjärvi 5 926 3 267 13,0 457,20 198,54 43,43 Rautu 5 909 0 17,4 339,64 339,64 100,00  Ruokolahti 24 168 27 025 23,6 1 024,00 3,95 0,39 Ruskeala 6 938 0 16,8 412,90 412,90 100,00  Räisälä 7 874 0 19,5 403,14 403,14 100,00  Saari 3 790 3 509 20,5 184,46 29,89 16,20 Sakkola 6 395 0 18,3 349,36 349,36 100,00  Salmi 14 167 0 10,1 1 402,10 1 402,10 100,00  Seiskari 688 0 163,8 4,20 4,20 100,00  Simpele 2 628 2 311 31,3 84,00 28,76 34,24 Soanlahti 3 106 0 6,9 448,40 448,40 100,00  Sortavala 4 710 0 3364,3 1,40 1,40 100,00  Sortavalan maalaiskunta 21 487 0 32,2 666,80 666,80 100,00  Suistamo 8 986 0 5,9 1 516,00 1 516,00 100,00  Suojärvi 15 934 0 4,6 3 474,29 3 474,29 100,00  Suursaari 772 0 37,2 20,74 20,74 100,00  Säkkijärvi 8 685 161 17,6 492,58 447,93 90,94Suomessa pysynyt alue liitettiin Miehikkälään ja Ylämaahan 1946, lakkautettiin hallintoyksikkönä 1948. Terijoki 7 913 0 64,9 121,92 121,92 100,00  Tytärsaari 436 0 52,5 8,30 8,30 100,00  Uukuniemi 6 134 1 351 11,2 546,70 437,46 80,02 Uusikirkko 11 110 0 18,4 604,60 604,60 100,00  Vahviala 5 851 66 19,4 301,81 280,00 92,77 Suomessa pysynyt alue liitettiin Lappeeseen ja Ylämaahan 1946, lakkautettiin hallintoyksikkönä 1948. Valkjärvi 7 694 0 19,3 399,64 399,64 100,00  Vehkalahti 8 755 9 351 13,9 631,87 0,28 0,04 Viipuri 74 403 0 744,0 100,00 100,00 100,00  Viipurin maalaiskunta 19 842 0 33,9 585,89 585,89 100,00  Virolahti 7 461 6 571 15,1 494,30 108,01 21,85 Vuoksela 2 940 0 21,6 135,94 135,94 100,00  Vuoksenranta 3 602 0 13,3 270,62 270,62 100,00  Ylämaa 3 370 2 856 9,9 340,84 12,15 3,56 Äyräpää 6 113 0 32,8 186,60 186,60 100,00  Kuopion lääni 392 494 400 623 10,4 37 769 2 008,90 5,32 Ilomantsi 12 422 10 328 2,9 4 340,30 1 489,31 34,31 Kitee 12 683 11 190 13,1 969,40 121,97 12,58 Pälkjärvi 2 054 0 9,5 216,40 199,07 91,99 Suomessa pysynyt alue liitettiin Tohmajärveen 1946, lakkautettiin hallintoyksikkönä 1948. Tohmajärvi 6 214 7 583 9,2 678,50 0,49 0,07 Värtsilä 6 462 1 470 21,4 302,40 198,06 65,50 Oulun lääni 325 257 311 981 5,6 58 324 1 638,05 2,81 Kuusamo 14 209 12 036 2,2 6 471,10 1 638,05 25,31 Lapin lääni 137 939 142 514 1,3 110 348 16 478,42 14,93 Inari 2 647 2 386 0,2 15 392,30 163,50 1,06 Petsamo 5 102 0 0,5 10 480,90 10 480,90 100,00 Lakkautui Suomen kuntana maantieteellisesti 1944, lakkautettiin hallintoyksikkönä 1948. Salla 8 124 5 270 0,7 11 653,40 5 834,02 50,06

 Katso myös 
 Suomen aluemuutokset
 Luovutettujen alueiden maantiede
 Luovutettujen alueiden vaakunat
 Luovutettu Karjala
 Karjala-kysymys

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Luovutettujen alueiden kartta , Karjaleimat.net
 Luovutettu Karjala Arkistojen Portti, Arkistolaitos
 Petsamo Arkistojen Portti, Arkistolaitos
 Karjala-lehden Pitäjä pitäjältä -liitteitä 1960- ja 1970-luvuilta (Luovutettu Karjala -sivusto)

*
Luokka:Talvisota
Luokka:Jatkosota