Latimeria

Latimeria (Latimeria chalumnae) on läntisellä Intian valtamerellä esiintyvä harvinainen syvänmeren varsieväkala. Se on elänyt satoja miljoonia vuosia lähes muuttumattomana eli on niin sanottu elävä fossiili.

Tiedeyhteisössä latimerian uskottiin kuolleen sukupuuttoon miljoonia vuosia sitten, samoihin aikoihin dinosaurusten kanssa, kunnes vuonna 1938 eteläafrikkalaisen East Londonin museon kuraattori Marjorie Courtenay-Latimer sai tutkittavakseen Chalumnajoen suun tuntumasta pyydetyn erikoisen kalan. Se tunnistettiin varsieväkalaksi ja laji nimettiin löytäjänsä ja löytöpaikkansa mukaan. Sen jälkeen latimerioita on pyydetty useampia, mutta ne kuolevat pinnalle nostettaessa tai pian sen jälkeen, joten tiedot niiden elintavoista perustuvat pääosin sukellusveneestä filmattuihin kuviin. Latimeria voi kasvaa 1,8 metriä pitkäksi ja 80 kilogrammaa painavaksi. Niiden pääravintona ovat pikkukalat ja mustekalat, joita ne pyydystävät yöllä. Ne paikallistavat saaliinsa joidenkin haiden tapaan saaliin synnyttämän lähes olemattoman sähkömagneettisen kentän avulla. Naaras elää noin 11-vuotiaaksi. Se synnyttää eläviä poikasia.

Komorien saarilla latimeria tunnettiin nimellä kombessa jo kauan ennen kuin tutkijat kiinnostuivat siitä. Paikalliset pyydystivät latimeriaa silloin tällöin, koska sen suomut sopivat kumin karhennukseen. Sen rasvainen liha maistuu monen mielestä pahalta. Nykyisin latimeriaa pyydetään matkamuistoksi, mikä on tehnyt lajista uhanalaisen.

Vuonna 1997 Sulawesin saaren läheltä Indonesiasta löydettiin uusi varsieväkalapopulaatio, joka määritettiin uudeksi lajiksi Latimeria menadoensis.

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Elävät fossiilit
Luokka:Uhanalaiset kalat
Luokka:Lihaseväiset
Luokka:Äärimmäisen uhanalaiset lajit