Greenpeace

Greenpeace on kansainvälinen riippumaton ympäristöjärjestöjen verkosto.United Nations, Department of Public Information, Non-Governmental OrganizationsHow we're structured. Greenpeace International. Sillä on toimistoja yli 40 maassa ja kansainvälistä työtä koordinoiva päätoimisto Amsterdamissa, Alankomaissa.Greenpeace International: Greenpeace worldwide Greenpeace keskittyy maailmanlaajuisiin ympäristökysymyksiin, kuten ilmastonmuutokseen, metsäkatoon ja ympäristömyrkkyihin ilmoittaen tavoitteekseen "varmistaa maapallon kyky ylläpitää elämää kaikessa monimuotoisuudessaan".Greenpeace International FAQ: Questions about Greenpeace in general  Greenpeacen toimintatapoihin kuuluvat tutkimusGreenpeace Research Laboratories, Publications, lobbausVuoden 2008 ilmasto- ja energiastrategia, asiantuntijaseminaarit strategian valmistelustaTyö- ja elinkeinoministeriö, Energiatehokkuustoimikunnan mietintö: Ehdotus energiansäästön ja energiatehokkuuden toimenpiteiksi, 9. kesäkuuta 2009, keskustelu yritysten kanssaKimberly-Clark Investor News, 5. elokuuta 2009: Kimberly-Clark Sets the Bar Higher for Tissue Products with Stronger Global Forest Policy , mielipidevaikuttaminen sekä aktivismi.Greenpeacen toimintatavat 

Greenpeace sai alkunsa 1970-luvun alussa Yhdysvaltojen Alaskassa suorittamia ydinkokeita vastustaneesta protestista, jonka jälkeen järjestö siirtyi vastustamaan maailmanlaajuisesti ydinkokeita ja valaanpyyntiä. Seuraavina vuosikymmeninä Greenpeace käänsi huomiotaan myös muihin maailmanlaajuisiin ympäristökysymyksiin ja kasvoi yhdeksi maailman suurimmista ympäristöjärjestöistä.Luke Cole & Sheila Foster: From the ground up: Environmental Racism and the Rise of the Environmental Justice Movement (2000) Greenpeacella on yleinen konsultatiivinen asema Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvostossa.http://csonet.org/content/documents/E2011INF4.pdf  United Nations Economic ans Social Council: List of non-governmental organizations in consultative status with the Economic and Social Council as of 1 September 2011] Järjestö ei ota vastaan rahoitusta valtioilta, yrityksiltä tai poliittisilta puolueilta saaden rahoituksensa 2,8 miljoonalta yksityishenkilöltä ja hyväntekeväisyyssäätiöiltä.Harvard Business School, HBS Cases: The Value of Environmental ActivistsGreenpeace, Annual Report 2008  (pdf) 

Greenpeace on tunnettu suorasta toiminnastaanChiara Ciorgetti - From Rio to Kyoto: A Study of the Involvement of Non-Governmental Organizations in the Negotiations on Climate Change N.Y.U. Environmental Law Journal, Volume 7, Issue 2 ja järjestöä on kuvattu maailman näkyvimmäksi ympäristöjärjestöksi.Henry Mintzberg & Frances Westley - Sustaining the Institutional EnvironmentBNET.comCanada: A People's History - Greenpeace CBC Greenpeace on kampanjoillaan tuonut ympäristökysymyksiä julkiseen tietoisuuteen,EUbusiness 28 September 2006: EU commissioner hails blockade on waste shipMarc Mormont & Christine Dasnoy; Source strategies and the mediatization of climate change. Media, Culture & Society, Vol. 17, No. 1, 49-64 (1995)The Independent Wednesday, 18 February 2009: Dumped in Africa: Britain’s toxic waste vaikuttanut niin yksityisen kuin julkisen sektorin toimintaan ympäristönsuojelun sarallahttp://www.unep.org/PDF/OurPlanet/2007/sept/EN/ARTICLE8.pdf  UNEP: Our Planet: Celebrating 20 Years of Montreal Protocolhttp://www.telegraph.co.uk/earth/5970141/Adidas-Clarks-Nike-and-Timberland-agree-moratorium-on-illegal-Amazon-leather.html Telegraph 04 Aug 2009: Adidas, Clarks, Nike and Timberland agree moratorium on illegal Amazon leatherYle 27.10. 2009: Metsä-Lapin metsäkiista on sovittu ja on ollut kahdesti ehdolla Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi.W. Raymond Duncan,Barbara Jancar-Webster,Bob Switky; World Politics in the 21st Century, Houghton Mifflin Harcourt Publishing Company, 2009PRIO Director's Speculations 2008, Peace Research Institute Oslo

Greenpeace on ollut myös kiistelyn aihe;Paul Huebener: Greenpeace, Globalization and Autonomy Online Compendium  järjestön toimintatavat ja motiivit ovat saaneet osakseen kritiikkiäMetsälapin puunhakkuista on sovittava kolmikantaisesti Suomalaismepit oudoksuvat Greenpeacen metsäkampanjan perusteitaTop Secret: Greenpeace Report Misleading and Incompetent, muun muassa tieteellinen aikakauslehti Nature on syyttänyt järjestöä piittaamattomuudesta tosiasioista. Greenpeacen toiminnasta on seurannut syytteitä järjestön aktivisteille, esimerkiksi ehdollisia vankeustuomioita australialaisen tutkimuslaitoksen koeviljelmän tuhoamisesta.

Historia
Amchitkan ydinkoe
1960-luvulla Yhdysvallat suunnitteli maanalaisia ydinkokeita geologisesti epävakaalle Amchitkan saarelle Alaskaan. Koska vuonna 1964 Alaskassa oli yksi voimakkaimpia koskaan mitattuja maanjäristyksiä, herättivät Yhdysvaltojen ydinkoesuunnitelmat huolta maanjäristyksen ja tsunamien laukaisemisesta. Yhdysvaltojen ja Kanadan rajalla mielenosoittajat protestoivat ydinkokeita vastaan kylteillä, joissa luki "Don't Make A Wave. It's Your Fault If Our Fault Goes" (engl. fault 'syy'; 'siirros(linja)'). 1969 Yhdysvallat kuitenkin suoritti ydinkokeen, eikä peloista huolimatta maanjäristyksiä tapahtunut. Pian Yhdysvallat ilmoitti aikeistaan toteuttaa viisi kertaa aikaisempaa suurempi maanalainen ydinkoe vuonna 1971.Michael Brown & John May: The Greenpeace Story, 

Jim Bohlen, Hiroshiman ja Nagasakin pommitusten aikaan Yhdysvaltain laivastossa palvellut rauhanaktivisti sekä Irving Stowe, yhdysvaltalainen kveekari ja niin ikään rauhanaktivisti turhautuivat ympäristöjärjestö Sierra Clubin toimettomuuteen Yhdysvaltojen ydinkokeiden suhteen. Irving Stowelta Bohlen oppi rauhanomaisesta tavasta protestoida pelkästään olemalla läsnä epäkohtien tapahtuessa. Kveekarien vuonna 1958 yrittämästä Bikinin atollin ydinkokeita vastustaneesta protestista Jim Bohlenin vaimo Marie sai idean navigoida Amchitkan ydinkoealueelle. Suunnitelman päästyä julkisuuteen se liitettiin Sierra Clubiin, jonka jäseniä sekä Jim Bohlen että Irving Stowe olivat. Sierra Club ei pitänyt tällaisesta yhteydestä, joten vuonna 1970 Jim Bohlen ja Irving Stowe yhdessä oikeustieteellisen opiskelijan Paul Coten kanssa perustivat Don't Make A Wave -komitean, lainaten nimen aikaisemmista mielenosoituksistaMichael Brown & John May: The Greenpeace Story, .

Don't Make A Wave -komitea vuokrasi itselleen laivan, Phyllis Cormackin, jolle annettiin nimeksi aktivisti Bill Darnellin keksimä termi Greenpeace protestin ajaksi. Syksyllä 1971 alus lähti kohti Amchitkaa, mutta Yhdysvaltain rannikkovartioston alus Confidence esti Greenpeacen pääsyn ydinkoealueelle. Confidencen miehistö ehti kuitenkin välittää kapteeninsa tietämättä aktivisteille viestin "johtuen tilanteesta, jossa olemme, me Confidencen miehistö koemme teidän toimintanne olevan koko ihmiskunnan hyväksi. Jos kätemme eivät olisi sotilastoimien sitomia, olisimme samassa asemassa kanssanne, jos se olisi lainkaan mahdollista. Onnea. Tuemme teitä sataprosenttisesti". Kuitenkin käännytyksen ja huonon sään takia miehistö päätti palata Kanadaan saaden tietää, että uutiset heidän protestistaan ja rannikkovartioston miehistön viestistä oli herättänyt laajalti myötätuntoa Greenpeacen protestia kohtaan. Järjestö yritti tämän jälkeen toisilla aluksilla navigoida ydinkoealueelle, kunnes marraskuussa 1971 Yhdysvallat toteutti ydinkokeensa. Ydinkokeen toteutuminen herätti laajalti kritiikkiä Yhdysvaltoja kohtaan, ja lopulta Yhdysvallat päätti olla jatkamatta ydinkokeita Amchitkassa. Vuonna 1972 Don't Make A Wave -komitea muutti viralliseksi nimekseen Greenpeace FoundationMichael Brown & John May: The Greenpeace Story, . Vaikka Greenpeacella ei ole selkeää perustamispäivää, katsoo järjestö toimintansa alkaneen vuoden 1971 ensimmäisestä protestistaGreenpeace International: The History of Greenpeace.

Toiminnan laajentaminen
Amchitkan ydinkokeiden päätyttyä Greenpeace siirsi huomionsa Ranskan ydinkokeisiin Mururoan atollilla Ranskan Polynesiassa. Vastaperustettu järjestö kuitenkin tarvitsi apua atollille päästäkseen, ja avuksi ilmoittautui David McTaggart, Uudessa-Seelannissa asuva entinen yksityisyrittäjä, joka ei hyväksynyt Ranskan ydinkokeita. McTaggart luotsasi Greenpeacen toistuvasti Mururoan atollin läheisyyteen kansainvälisille vesille. Ranskan laivasto pyrki estämään protesteja muun muassa pahoinpitelemällä McTaggartin. Pahoinpitelyn tultua julkisuuteen 1974 Ranska ilmoitti lopettavansa ydinkokeet ilmakehässäMichael Brown & John May: The Greenpeace Story, .

1970-luvun puolivälissä Greenpeace aloitti kaupallista valaanpyyntiä vastaan kampanjan, joka alkoi ensin erilliskampanjana nimeltä Project Ahab, sillä osa Greenpeacen johdosta ei halunnut laajentaa toimintaa muualle kuin ydinaseiden vastustamiseen. Tätä mieltä olleen Irving Stowen kuoleman jälkeen 1975 Phyllis Cormack lähti Vancouverista kohtaamaan neuvostoliittolaiset valaanpyytäjät Kalifornian rannikolla. Mielenosoittajat lähtivät kumiveneillä valaiden ja harppuunamiesten väliin, ja kuva-aineisto levisi maailman medioissa. 1970-luvulla järjestö alkoi puuttua myös muun muassa hylkeiden kaupalliseen pyyntiin ja ympäristömyrkkyihinMichael Brown & John May: The Greenpeace Story, .

Järjestön rakennemuutos
1970-luvun lopulla ympäri maailmaa oli alkanut muodostua jokseenkin autonomisia Greenpeacen paikallisryhmiä. Pohjois-Amerikassa paikallistoimistot kinastelivat keskenään, sillä monet toimistot eivät halunneet toimia Greenpeace Foundationin ja sen pääsihteeri Patrick Mooren alaisuudessa. Mururoan atollin tapahtumien jälkeen McTaggart oli siirtynyt Eurooppaan käymään oikeustaistelua Ranskan valtiota kohtaan ja päätyi myös kehittämään Euroopan paikallistoimistojen yhteistyötä. Lopulta vuonna 1979 David McTaggart ratkaisi erityisesti pohjoisamerikkalaisten paikallistoimistojen välisen pattitilanteen perustamalla Hollantiin Greenpeace Internationalin ja järjestämällä organisaation hallinnon uusiksiMichael Brown & John May: The Greenpeace Story, .

2021 Air France isku
2021 maaliskuussa Ranskan Greenpeace teki iskun Air Franceen murtautumalla Charles de Gaullen lentokentälle ja vandalisoimalla Air Francen Boeing 777 koneen vihreällä maalilla.

Organisaatio
Hallinto
Greenpeace muodostuu Amsterdamissa, Hollannissa sijaitsevasta Greenpeace Internationalista (viralliselta nimeltään Stichting Greenpeace Council) sekä sen alaisuudessa 41 maassa ympäri maailmaa sijaitsevasta 27 alueellisesta toimistostaGreenpeace, organisaatio . Greenpeace Internationalia johtaa seitsenhenkinen hallitus, jonka puheenjohtaja toimii intialainen Lalita Ramdas. Greenpeace Internationalin hallitus valitsee järjestön päivittäisestä toiminnasta vastuullisen toiminnanjohtajan. Tällä hetkellä toimintaa johtaa eteläafrikkalainen Kumi Naidoo. Myös jokaista alueellista Greenpeacen toimistoa johtaa paikallinen hallitus. Alueelliset hallitukset nimeävät vuosittain kukin joukostaan luottamushenkilön, joka edustaa alueellista toimistoa vuosittaisessa yleiskokouksessa. Yleiskokouksessa luottamushenkilöt valitsevat Greenpeace Internationalin hallituksen jäsenet kolmeksi vuodeksi kerrallaan tai tarpeen vaatiessa erottavat hallituksen jäseniä. Greenpeace Internationalin hallitus siis toimii vuosittaisen yleiskokouksen luottamushenkilöiden valvonnan alaisuudessa. Yksittäiset Greenpeacen alueelliset toimistot toimivat taas Greenpeace Internationalin hallituksen valvonnan alaisena.

Alueellisten toimistojen hallitukset ovat alueiden toimistojen jäsenten äänestämät. Perusteet äänioikeutetuksi jäseneksi valitsemiselle vaihtelevat alueellisten toimistojen välillä. Suomen Greenpeace on osa Greenpeace Nordenia, joka kattaa Suomen lisäksi Ruotsin, Norjan ja Tanskan. Greenpeace Nordenilla on 20 äänestävää jäsentä, jotka valitsevat ketkä pääsevät äänestäviksi jäseniksi.

Rahoitus
Greenpeace saa rahoituksensa yksityisiltä lahjoittajilta ja säätiöiltä. Hallituksilta, poliittisilta puolueilta tai yrityksiltä järjestö ei ota vastaan rahoitusta pysyäkseen riippumattomana valtiosta ja elinkeinoelämästäGreenpeace, rahoitus. Järjestön perinteisten tukijoiden määrän käännyttyä laskuun 1990-luvulla Greenpeace kehitti käyttöönsä feissauksen tavoittaakseen suurempia ihmisryhmiä tukijoiksihttp://www.sofii.org/active%20site/Members%20area/FF171GPIF2F.html Relationship Fundraising: A Donor-based Approach to the Business of Raising Money, Ken Burnett, The White Lion Press Limited, 2002. Vuonna 2005 järjestö sai lahjoituksia yhteensä 169,6 miljoonaa euroa. Tästä rahasta suurin osa tuli kuukausilahjoituksina noin 2,7 miljoonalta yksityishenkilöiltäGreenpeace, vuosiraportti  (pdf), pääasiassa Euroopasta, jossa järjestö onkin ollut menestyksekkäämpi kuin alkulähteillään Pohjois-Amerikassa.
Näkemyksiä järjestörakenteesta
Greenpeacen mukaan järjestö ei ole ruohonjuuritason kansanliike, vaan riippumaton kansainvälinen järjestö, jolle on tärkeää pystyä tekemään päätöksiä nopeasti, ja jonka keskitetty hallinto mahdollistaa yritysten tehokkuuteen verrattavan ympäristösuojelutoiminnan. Järjestön mukaan sekä rahallisesti että ajatuksissaan Greenpeacea tukevien määrä antaa Greenpeacelle ja sen ympäristönäkökulmille painoarvoa neuvotellessa ympäristökysymyksistä.http://www.greenpeace.org/finland/fi/tue/lahjoittajapalvelu/usein-kysyttyaGreenpeace, toimintatavat

Greenpeacen kansainvälisen hallintorakenteen 1979 suunnitelleen David McTaggartin mukaan keskitetyn päätöksenteon unohtaminen oli monen muun kansainväliseksi pyrkivän ryhmän ongelma. Hänen mukaansa yksinkertaistettu ja keskitetty päätöksenteko oli välttämätöntä kansainvälisen organisaation tehokkuuden takaamiseksi: "tiedän, emme pidä sanoista 'keskitetty päätöksenteko', mutta monikansalliset yritykset ja hallitukset, joiden toimintatapoihin yritämme vaikuttaa, pelkäävät noita sanoja kansanliikkeiden ja vastustajien yhteydessä".

Helsingin Sanomien toimittaja Juhana Rossin mukaan Greenpeace ei ole avoin kansalaisjärjestö esimerkiksi Punaisen ristin tapaan, eikä Greenpeacella ole demokraattisen kansalaisjärjestön moraalista voimaa, sillä kuukausilahjoittajat eivät voi vaikuttaa järjestön päätöksentekoon. Muutamat europarlamentaarikot kuten muun muassa Ville Itälä, Piia-Noora Kauppi ja Reino Paasilinna ovat olleet sitä mieltä, että Greenpeacen toiminnan kohdalla on kyse kaupallisesta toiminnasta, jota johdetaan kuin liikeyritystä.Verkkouutiset 14.4. 2005: Suomalaismepit oudoksuvat Greenpeacen metsäkampanjan perusteita 

Maan ystävien kampanjoitsija Mae Ocampon mukaan Greenpeacen hallintotapa tekee Greenpeacesta taitavan nostamaan asioita esille: "he voivat minä hetkenä tahansa päättää ryhtyä toimimaan. Päätöksentekoprosessit eivät rajoita heitä yhtä paljon kuin meitä." Ympäristötutkija Vanessa Timmer on esittänyt väitöskirjassaan, että Greenpeacen järjestörakenne mahdollistaa Greenpeacen selviytymisen ja toimintakyvyn jatkuvasti muuttuvissa olosuhteissa.

Kampanjat
Greenpeace keskittyy maailmanlaajuisiin ympäristökysymyksiin ja jaottelee toimintansa kampanjoihin. Jokainen alueellinen toimisto toteuttaa kampanjoita omalla alueellaan.

Ilmastonsuojelu
Greenpeace on vuodesta 1990 vaatinut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä energiatehokkuudella, uusiutuvilla energiamuodoilla ja maankäytön muutoksilla, kuten metsäkadon hillitsemiselläGlobal warming: The Greenpeace report: toimittaja Jeremy Leggett, Oxford University Press, Oxford/New York, 1990. 1990-luvulla järjestö alkoi myös tarjota ilmastopoliittista neuvoa ja taustatietoa ilmastonmuutoksen uhkaamille pienemmille valtioilleClimate for Change: Non-State Actors and the Global Politics of the Greenhouse: Peter Newell, Cambridge University Press, Cambridge, UK, 2000. 1990-luvulla Greenpeace kampanjoi myös aktiivisesti otsonikerroksen suojelemiseksi kehittämällä yhdessä teollisuuden kanssa freonittoman jääkaapin massatuotantoonhttp://ozone.unep.org/Events/4C1_PublicInfo_Awards97.shtml  UNEP: The 1997 Ozone Awards. Vuonna 1997 YK:n ympäristöohjelma UNEP myönsi Greenpeacelle ympäristöpalkinnon saavutuksista otsonikerroksen suojelemiseksi.

2000-luvulla Greenpeace on kritisoinut ExxonMobilia ilmastopolitiikan hankaloittamisesta. Vuonna 2005 Greenpeace toi ilmi, että ExxonMobil oli osallisena George W. Bushin hallinnon kielteiseen suhtautumiseen Kioton sopimusta kohtaanhttp://www.guardian.co.uk/news/2005/jun/08/usnews.climatechange The Guardian, 8.6.2005: Revealed: how oil giant influenced Bush http://www.greenpeace.org/usa/news/kyoto-now/read-our-foia-documents  Greenpeace USA, Read our FOIA Documents. Järjestö on myös julkaissut ExxonMobilin rahoituskohteita, jotka Greenpeacen mukaan osoittavat ExxonMobilin rahoittavan ilmastonmuutosta kieltäviä eturyhmiähttp://www.exxonsecrets.com  Greenpeace USA: ExxonSecrets. ExxonMobilin mukaan kyseiset ryhmät eivät kuitenkaan edusta ExxonMobilin näkemyksiä eikä suurin osa rahoitetuista ryhmistä ole ottanut kantaa ilmastonmuutokseenhttp://www.reuters.com/article/environmentNews/idUSN1843960820070518?pageNumber=1&virtualBrand Reuters, 18.5.2007: Greenpeace: Exxon still funding climate skeptics.

Vuonna 2007 Greenpeace julkaisi yhdessä ERECin kanssa energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energiamuotoihin perustuvan Energy [R]evolution -energiaskenaarion, jonka toteuttaminen maailmanlaajuisesti Greenpeacen mukaan mahdollistaisi maailman kasvihuonekaasupäästöjen puolittamisen vuoteen 2050 mennessä ja pysäyttäisi ilmaston lämpenemisen. Kansainvälisessä ilmastopolitiikassa Greenpeace on vaatinut sitovia päästövähennyksiä maailmanlaajuisesti ja teollisuusmaille 40 % vähennyksiä vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä. Järjestön mukaan teollisuusmaiden olisi myös tuettava huomattavissa määrin kehittyviä maita, jotta kehitysmaat voisivat nostaa elintasoaan ilmastolle kestävällä tavalla, pysäyttää metsäkadon ja sopeutua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin. Greenpeace on myös laatinut yhdessä muiden järjestöjen kanssa ehdotelman Kööpenhaminan ilmastosopimukseksi. Ehdotelma esiteltiin YK:n ilmastoneuvotteluissa Bonnissa elokuussa 2009http://blogi.greenpeace-online.net/ilmasto-ja-energia/ilmastoneuvottelijat-ruotivat-greenpeacen-sopimusluonnosta-bonnissa/ Greenpeace Suomien blogi, 10.8.2009: Ilmastoneuvottelijat ruotivat Greenpeacen sopimusluonnosta Bonnissa.

Metsiensuojelu
Greenpeace pyrkii suojelemaan maailman jäljellä olevia luonnontilaisia metsiä. Järjestön mukaan metsäkadon suurimpia syitä ovat karjatalous, laittomat hakkuut, kasvava paperinkulutus sekä soija- ja öljypalmuplantaasien raivaaminen. Erityisesti sademetsät ovat Greenpeacen toiminnan kohteina, sillä sademetsien kaataminen pahentaa ilmastonmuutosta. Järjestö onkin kritisoinut lukuisia suuryrityksiä niiden yhteyksistä sademetsäkatoonhttp://www.greenpeace.org/international/press/reports/eating-up-the-amazon http://www.greenpeace.org/usa/press-center/reports4/slaughtering-the-amazon http://www.greenpeace.org/seasia/en/press/reports/how-unilever-palm-oil-supplier . Kritiikin seurauksena monet yritykset, kuten Unilever, McDonald's ja Nike ovat Greenpeacen avulla pyrkineet parantamaan sademetsien suojelua ja toimintatapojaanhttp://www.instituteforpr.org/files/uploads/SymmetricComm_IPRRC.pdf http://www.nikebiz.com/media/pr/2009/07/22_AmazonLeatherPolicy.html .

Cargill, yksi maailman suurimmista rehuntuottajista kuitenkin kritisoi Greenpeacen väitteitä yrityksen toiminnasta virheellisiksi, vaikkakin toivotti tervetulleeksi Greenpeacen kampanjoinnin seurauksena syntyneet suojelutoimet
.

Euroopassa Greenpeace on kritisoinut EU:n laittoman puun kauppaa rajoittavaa FLEGT-ohjelmaa vaatimattomasta etenemisestä. Järjestön mielestä EU:n ja tuottajamaiden väliset vapaaehtoiset sopimukset eivät estä riittävästi EU:hun tuotavaa laitonta puutavaraa, vaikka vapaaehtoiset sopimukset ovat hyvä alkuhttp://www.greenpeace.org/finland/fi/kampanjat/metsa/flegt/flegt-eu-n-ohjelma-laittomie. Greenpeace on EU-politiikassa vaatinut lainsäädäntöä estämään tuomasta EU:hun puutavaraa, joka on alkuperämaassa hankittu laittomasti tai kansainvälisten sopimusten vastaisestihttp://library.wur.nl/way/bestanden/clc/1891281.pdf http://www.illegal-logging.info/item_single.php?it_id=310&it=document.

Greenpeacen mukaan päästöjä metsiensuojelun kautta vähentävän REDD-mekanismin (Reduced Emission from Deforestation and Forest Degradation) tulee olla osa Kioton sopimusta seuraavaa ilmastosopimustahttp://www.greenpeace.org/raw/content/international/press/reports/greenpeace-summary-of-the-red.pdf . Järjestö kuitenkin kritisoi REDD-mekanismin sisällyttämistä päästökauppaan peläten, että tämä romahduttaisi päästöjen hinnan ja tekisi teollisuusmaille kannattavammaksi olla investoimatta puhtaaseen ja tehokkaaseen energiatalouteen, jolloin teollisuusmaiden päästöt eivät laskisi. Greenpeace vaatii metsien suojelemiseksi päästökaupasta irrallista rahastoa, jonka kautta teollisuusmaat tukisivat kehitysmaiden toimia sademetsien suojelemiseksihttp://www.greenpeace.org/finland/fi/mediakeskus/lehdistotiedotteet/hiilikauppa-sademetsaellae-heike.

Kielteinen ydinvoimakanta
Greenpeace pitää ydinvoimaan liittyviä riskejä ja ympäristökysymyksiä liian ongelmallisina suhteessa ydinvoiman hyötyihin.

Greenpeacen mukaan YK:n arvio Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden kuolonuhreista 9000 syöpäkuolemana on aliarvio. Järjestö itse arvioi onnettomuuden kuolonuhrimäärän olevan 200 000 pitkän ajan kuluessa. Greenpeacen mukaan näistä kuolemista alle puolen kuolinsyynä on syöpä, ja muita kuolinsyitä ovat sydän- ja verisuonitaudit, ongelmat hengitystoiminnoissa, sisäelimissä ja umpirauhasjärjestelmässä sekä erityisesti immuunijärjestelmässä.Greenpeace 2006: The Chernobyl Catastrophe Consequences on Human Health Greenpeace mukaan WHO:n ja ydinvoiman rauhanomaista käyttöä edistävän IAEA:n välinen yhteistyösopimus on vaikuttanut WHO:n arvioihin Tšernobylin uhriluvusta.Agreement Between the International Atomic Energy Agency and the World Health Organization WHO:n mukaan YK:n ja Greenpeacen raportteja ei pitäisi vertailla keskenään, sillä YK:n raportti ottaa huomioon vain kaikkein saastuneimmat alueet kolmesta eri maasta siinä missä Greenpeace huomioi koko Euroopan. WHO myös kielsi Greenpeacen raportin syytökset WHO:n ydinvoimamyönteisyydestä.BBC News 18 April 2006: Greenpeace rejects Chernobyl toll

Greenpeacen katsoo uraanin louhinnan ja ydinjätteiden kerääntymisen olevan ydinenergian pysyviä ongelmia: järjestö on tuonut ilmi vaarallisen korkeita säteilymääriä uraaninlouhinnan lähialueillaRadio France Internationale 2009-12-02: Greenpeace reveals dangerous radiation in Niger  ja Australian senaatin mukaan todistanut siviiliväestön hallussa olevasta plutoniumista alle kolmasosan olevan IAEA:n valvonnan alla.Parliament of Australia, Senate Uraniung Mining and Milling Committee 

Greenpeace perustelee ydinvoiman olevan epäolennaista ilmastonmuutoksen hillinnässä ydinvoiman marginaalisen energiantuotanto-osuuden, piilokustannusten sekä hitaiden ja viivästyvien rakennusaikojen takia. Järjestö viittaa IEA:n energiaskenaarioon, jossa maailman ydinvoimakapasiteetin nelinkertaistaminen vuoteen 2050 mennessä vähentäisi hiilidioksidipäästöjä 4 %. Ydinvoiman hinta-arviot perustuvat Greenpeacen mukaan rakentajien ennakkoarvioihin, eivät toteutuneisiin kustannuksiin. Järjestö pitää Suomessa rakennettavaa Olkiluoto 3:a esimerkkitapauksena ydinvoiman lisärakentamisen ongelmista. Greenpeacen mukaan päästövähennykset aikaansaataisiin nopeammin ydinvoiman sijaan hajautetuilla uusiutuvilla energiantuotantomuodoilla.Greenpeace International: 'Nuclear Power: a dangerous waste of time' 

Ydinaseiden vastustus
Greenpeace on syntymästään asti vastustanut ydinasevarustelua ja ydinkokeita. Vuonna 1973 McTaggart luotsasi Vegansa kielletylle alueella Mururoan ympäristössä, jonka seurauksena Ranskan laivasto moukaroi häntä aluksillaan. Hän toisti mielenilmauksensa seuraavana vuonna ja tällä kertaa ranskalaiset nousivat Vegaan ja pahoinpitelivät McTaggartin. Myöhemmin Ranskan laivasto julkaisi lavastettuja kuvia McTaggartista syömässä päivällistä laivastoupseerien kanssa, antaen ymmärtää välien olleen ystävällismieliset. Miehistön jäsen Anne-Marie Horne kuitenkin oli ottanut kuvia pahoinpitelystä ja näiden kuvien päästyä julkisuuteen tapahtumat asettuivat toisenlaiseen valoon. Ranska suostui keskeyttämään ydinkokeet ilmakehässä, mutta siirsikin ne maan alle. Greenpeace jatkoi kampanjoimista Tyynenmeren kokeita vastaan kunnes Ranska lopetti kokeet vuonna 1995.

Alukset
pienoiskuva|Arctic Sunrise Helsingin Eteläsataman Pakkahuoneenlaiturissa maaliskuun lopussa 2007.

Greenpeacella on vuosien varrella ollut käytössään useita avomerillä purjehtivia aluksia. Tunnetuin niistä lienee vuonna 1978 Greenpeacen lipun alla vesille laskettu entinen kalastusalus nimeltä Rainbow Warrior. Alusta käytettiin ensimmäisenä valaanpyynnin häirinnässä Islannin vesillä, ja myöhemmin sillä oli näkyvä osa useissa Greenpeacen kampanjoissa 1978–1985. Ranskan hallitus määräsi Rainbow Warriorin upotettavaksi pommeilla 1985 Aucklandissa. Valokuvaaja Fernando Pereira kuoli iskussa. Alus korvattiin vuonna 1989 Rainbow Warrior II:lla, joka puolestaan korvattiin vuonna 2011 varta vasten järjestön tarpeisiin rakennetulla Rainbow Warrior III:lla.

Järjestöllä on tällä hetkellä Rainbow Warrior III:n lisäksi käytössään kaksi muutakin valtamerikelpoista alusta, Esperanza ja Arctic Sunrise. Esperanza vieraili Suomessa kesäkuussa 2005, Arctic Sunrise puolestaan loka–marraskuussa 2006, maalis–huhtikuussa 2007 ja helmi–maaliskuussa 2015.

Kritiikki
Aiemmin Greenpeacen johdossa toiminut Patrick Moore jätti järjestön vuonna 1986, sillä Mooren mukaan Greenpeace päätti alkaa vastustaa juomaveden kloorausta ja hänen kollegoillaan ei ollut lainkaan tieteellistä koulutusta. Moore on arvostellut Greenpeacea tieteellisen objektiivisuuden hylkäämisestä. Bruce Cox, Kanadan Greenpeacen toiminnanjohtaja on vastannut, ettei Greenpeace ole koskaan vastustanut juomaveden kloorausta, ja että "Moore on yksin muistaessaan kiistan kloorauksesta ja tieteellisyydestä syynä hänen lähtemiselleen Greenpeacesta".http://network.nationalpost.com/np/blogs/fullcomment/archive/2008/05/20/bruce-cox-defends-greenpeace-and-takes-on-patrick-moore.aspx Bruce Cox defends Greenpeace (and takes on Patrick Moore) Paul Watson, Greenpeacen aikainen jäsen on sanonut, että Moore "käyttää hänen statustaan niin sanottuna Greenpeacen perustajana antamaan uskottavuutta hänen syytöksilleen. Olen myös Greenpeacen perustajia, ja olen tuntenut Patrick Mooren 35 vuotta. [...] Hän tekee väitöksiä, jotka eivät pohjaa faktoihin."

Kirjan Ecoimperialism kirjoittanut Paul Driessen sanoo, että Greenpeacen ja muiden tahojen DDT-vastustuksen vuoksi 85 % Yhdysvaltain malaria-avusta kuluu ympäristökonsultteihin, joilla yritetään saada lupia DDT:n käyttöön.Driessen, Paul K. "The Killer Elite: Anti-pesticide activists perpetuate diseases that kill millions " Greenpeace sanoo sallivansa DDT:n käytön malariaa vastaan käytettäessä.Nicholas D. Kristof, The New York Times, 8.1.2005 "It's Time to Spray DDT" Roger Baten mukaan Greenpeacen kampanja Intiassa sijaitsevaa viimeistä suurta DDT-tehdasta vastaan tekisi malarianvastaisen taistelun köyhille maille vaikeammaksi.Bate, Roger "A Case of the DDTs: The war against the war against malaria" National Review May 14, 2001, Vol. LIII, No.9

Greenpeacen raporttia teknologiayrityksistä on arvioitu RDM-teknologialehdessä "harhaanjohtavaksi ja osaamattomaksi", epäekologisimman ekologisimmaksi nostavaksi. "Mikä pahinta, lähes kaikki uutissivustot toistivat Greenpeacen raportit tosiasioina ja esittivät ne kritiikittä."Top Secret: Greenpeace Report Misleading and Incompetent, RoughlyDrafted Magazine, September 2, 2006

Nimimerkkiä "Olivier Vermont" käyttänyt toimittaja kirjoitti kirjassaan La Face cachée de Greenpeace työskennelleensä Ranskan Greenpeacen sihteerinä ja nähneensä väärinkäytöksiä. Hänen mukaansa työskennellessään myöhemmin Amsterdamin kansainvälisessä päämajassa hän löysi salaisia asiakirjojaLa Face cachée de Greenpeace, Olivier Vermont, s. 337, 1997 , joiden mukaan puolet järjestön 180 miljoonan euron tuloista käytettiin järjestön palkkoihin ja rakenteisiin. Vermontin mukaan Greenpeacella on saastuttavien yritysten kanssa epävirallisia sopimuksia siitä, että yritykset maksavat Greenpeacelle, jotta tämä ei hyökkäisi näitä vastaan.Développement durable : le concept dévoyé qui ne doit plus durer !, jonka on kirjoittanut teoksen "La Servitude Climatique" kirjoittaja. Greenpeace haastoi toimittajan ja kustantajan oikeuteen syyttäen heitä halventavista väitteistä, valheiden ja vääristellyn tiedon levittämisestä.Animal People, March 1997 

 Geenimuuntelu ja vandalismi 
Greenpeace ja Maan vapautusjärjestö ovat vandalisoineet GMO-tutkimusta ja koeviljelmiä ympäri maailmaa.GMO crops vandalized in Oregon, Karl Haro von Mogel, Biology Fortified, 24 June 2013.Scientists speak out against vandalism of genetically modified rice, Australian Broadcasting Corporation, Fri 20 Sep 2013.

Vuonna 2011 Greenpeace maksoi korvaukset, kun sen jäsenet murtautuivat australialaisen tiedejärjestön tiloihin ja tuhosivat matalaglykokeenisen vehnäviljelmän, jonka oli tarkoitus auttaa diabeteksesta kärsiviä ihmisiä. Tuomari, Hilary Penfold, syytti Greenpeacea tuoreiden jäsentensä käyttämisestä ehdottomien vankeusrangaistuksen välttämiseksi.

Kesällä 2013 Kansainvälisen riisintutkimusinstituutin kultaisen riisin koeviljelmä tuhottiin Filippiineillä. Kultaisen riisin on todistettu tuottavan 60 % lapsen A-vitamiinin tarpeesta. Nyt A-vitamiinin puute sokeuttaa ja tappaa vähintäänkin satojatuhansia lapsia joka vuosi.Militant Filipino farmers destroy Golden Rice GM crop, New Scientist, 09 August 2013. Greenpeacen edustaja puolusti vandaaleja. Toinen Greenpeacen edustaja sanoi, että Greenpeace ei pyydä anteeksi ja tieteilijät ovat väärässä sanoessaan kultainen riisin olevan ratkaisu A-vitamiinin puutteeseen. Greenpeace myös pelkää, että kultainen riisi pehmentäisi ihmisten kuvaa geenimuuntelusta.

Greenpeace myös sanoo, että lasten pitäisi kultaisen riisin sijaan syödä lehtivihanneksia ja A-vitamiinipillereitä. Tohtori Mooren mukaan aliravitsemuksen syynä on juuri se, ettei perheillä ole varaa tähän.By opposing Golden Rice, Greenpeace defies its own values – and harms children, The Globe and Mail, Oct. 15 2013.

Australian tiedeakatemian entinen johtaja, tutkija Jim Peacock totesi, että tieteenvastaiset GM-vastustajat kuten Greenpeace voivat helposti esittää GM-vastaisia lausuntoja hyvin yleisellä tasolla, usein tarkasta totuudesta täysin poiketen, moraalittomasti. 

Greenpeacen perustaja ja ex-puheenjohtaja, tri Patrick Moore syyttää Greenpeacea rikoksista ihmisyyttä vastaan, koska geenimuunteluvastustus on johtanut 8 miljoonan lapsen sokeutumiseen ja kuolemaan. Mooren mukaan Greenpeace on nyt äärivasemmistolaisten hallussa. Ex-Greenpeace president says group’s opposition to genetically-modified Golden Rice costing thousands of lives, National Post, Canada, 11/10/13.

 Kiinan skandaali 
Tutkija-journalisti Jon Entinen artikkelin mukaan Greenpeace levitti Kiinassa huhua kultaisen riisin vaarallisuudesta. Netti täyttyi vihaviesteistä ja viranomaiset reagoivat erottamalla kolme kultaisen riisin kokeen tutkijaa Kiinan terveysvirastosta ja Zhejiangin lääketieteen akatemiasta. Kultainen riisi on saksalaisten ja sveitsiläisten tutkijoiden käynnistämä "avoimen lähdekoodin" projekti, johon myös Helen Keller International on liittynyt. Greenpeace Hysteria Campaign Scares Chinese into Retreat on Nutrition-Enhancing GMO 'Golden Rice', Forbes, 12/11/2012.

 Brent Spar -tapaus 
Arvostettu tiedelehti Nature syytti Greenpeacea piittaamattomuudesta tosiasioista, kun järjestö oli hyökännyt Shellin Brent Spar -öljylautan upotusta vastaan väittäen siinä olevan valtavasti todellista enemmän öljyä. Greenpeace varoitti hirvittävästä katastrofista. Järjestön maine kärsi pahasti, kun väite osoitettiin virheelliseksi, mutta Shellin imago oli jo ehtinyt mennä."Geologi kunnosti Shellin", Helsingin Sanomat, Työelämä, Jyri Raivio, 28.11.1999.

Kolmen vuoden tutkimuksissa yhteistyössä ympäristöjärjestöjen kanssa oli todettu lautan upottaminen syvälle valtamereen "parhaaksi käytännölliseksi ympäristöratkaisuksi" (BPEO), koska ympäristöhaitat olisivat mitättömiä.Case Study: The Environmental Conflict Surrounding the Decommissioning of Brent Spar, IAEA. The article refers to "Case Study: Brent Spar ", Fisheries Research Services, FRS Marine Laboratory, PO Box 101, 375, Victoria Road, Aberdeen. AB11 9DB UK. Britannian hallitus ja Oslon ja Pariisin komissiot (OSPAR) totesivat ratkaisun hyväksyttäväksi. 

Greenpeacen 30.4.1995 käynnistämän mittavan protestikampanjan ja sen innoittamien boikottien ja Shellin työntekijöiden uhkailujen ja väkivallan vuoksi Shell ilmoitti 20.6. peruvansa upotuksen ja totesi epäonnistuneensa suunnitelmiensa viestimisessä suurelle yleisölle. Britannian energiaministeri tuomitsi Shellin päätöksen kohtalokkaaksi virheeksi ja uhkasi estää lautan tuomisen maahan."Britannia uhkaa estää lautan tuonnin maihin", Helsingin Sanomat, Ulkomaat, 22.6.1995. Sekä hallituksen että Shellin mukaan upottaminen olisi paljon turvallisempi ratkaisu kuin lautan tuominen maihin. Norja sen sijaan hyväksyi lautan tuomisen maahan – se toisi suuria vuokratuloja.

Öljylautan jaloissa kasvoi uhanalaisia koralleja, minkä vuoksi asiantuntijat kehottivat jatkossa upottamaan tällaiset alaosat mereen.http://cat.inist.fr/?aModele=afficheN&cpsidt=17830117 Greenpeace vastusti tätäkin.

 Nazcan maailmanperintökohteen turmeleminen 
Joulukuussa 2014 Greenpeacen aktivistit tunkeutuivat Unescon Nazcan maailmanperintökohteeseen ja turmelivat mittaamattoman arvokkaiden Nazcan linjojen aluetta. Alueella ei saisi liikkua ja kengänjäljetkin jäävät näkyviin sadoiksi tai tuhansiksi vuosiksi. Perun ympäristöministeriö aikoo nostaa syytteet aktivisteja vastaan. Arkeologisten kohteiden turmelemisesta voi saada kuuden vuoden vankeustuomion. Varakulttuuriministerin mukaan teko oli tahallinen ja harkittu: Greenpeace ilmoitti suunnitelleensa sitä kuukausia. Aktivistit jättivät kohteeseen 45-metrisen banderollin "Muutoksen aika! Tulevaisuus on uusiutuva. Greenpeace". Greenpeace pyysi anteeksi ja pahoitteli tiedotteessaan erityisesti sitä, että heidän viestinsä jäi piiloon vääränlaisen julkisuuden taakse muttei pahoitellut tekoaan omilla sivuillaan. Peru ei hyväksynyt anteeksipyyntöä. Peru moves to sue Greenpeace over Nazca banner, BBC News, 10 December 2014.Greenpeace tunkeutui maailmanperintökohteeseen – "isku vasten kaikkea pyhää", Iltalehti, 11.12.2014.

 Jättisakot Yhdysvalloissa 
Energiansiirtoyhtiö Energy Transfer (ET) on voittanut ympäristöjärjestö Greenpeacea vastaan käydyn oikeustaistelun Yhdysvalloissa. ET syytti järjestön toimijoita väkivaltarikoksista ja kunnianloukkauksista vuonna 2016 alkaneissa mielenosoituksissa. Greenpeace tuomittiin häirinnästä, luvattomasta tunkeutumisesta alueelle sekä omaisuuden vahingoittamisesa ja se määrättiin maksamaan öljy-yhtiölle yli 660 miljoonan dollarin korvaukset.

Julkaisuja
 Summary: The Economics of Nuclear Power Greenpeace 5.12.2007
 The Economics of Nuclear Power Greenpeace 5.12.2007

 Katso myös 
Save the Arctic -kampanja
Sea Shepherd Conservation Society

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Suomen Greenpeacen kotisivut
 Kansainväliset Greenpeacen kotisivut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit