Tok-pisin

Tok-pisin (omakielinen nimi: Tok Pisin) on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava kreolikieli. Se on yksi valtion virallisista kielistä. Tok-pisinilla on noin neljä miljoonaa puhujaa, joista äidinkielisiä on kuitenkin vain noin 122 000. Kielen sanastossa on vaikutteita englannista, portugalista, saksasta sekä alueen alkuperäisistä kielistä, jotka jaetaan kahteen ryhmään papuakielet ja austronesialaiset kielet.

Tok-pisin on juuriltaan pidgin-kieli, ja sen nimikin on peräisin englanninkielisistä sanoista talk pidgin (pidgin-puhe). Se on kuitenkin noussut yhdeksi Papua-Uuden-Guinean pääkielistä osin siksi, että pidgin-taustansa vuoksi sen sanasto on yksinkertaista ja nopeaa oppia. Sen suosio on kasvanut niin, että se alkaa jo uhata joitakin maan alkuperäiskielistä.

 Fonologia 
pienoiskuva|Puhuttua tok-pisiniä
Tok-pisinin ääntäminen ja oikeinkirjoitus perustuvat yksinkertaistettuun englantiin. Äänteiden määrässä on jonkin verran vaihtelua riippuen puhujan kielitaustasta. Tässä esitellään kuitenkin vain standardoidut äänteet. 

 Vokaalit 
EtinenKeskinenTakainenSuppeaiuPuoliavoineoAvoina
Lähde:  

 Konsonantit 
LabiaalinenAlveolaarinenPalataalinenVelaarinenGlottaalinenKlusiilip | bt | d k | g Frikatiivivsh NasaalimnŋLateraalilPuolivokaaliwjTremulanttir
Lähde: 

Soinnillisista klusiileista tulee usein soinnittomia sanan lopussa: esim. pig [pik]: sika. 

 Ortografia 
Tok-pisinia kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.

Tok-pisinin aakkosto koostuu 30 kirjaimesta:
AaBbDdEeFfGgHhIiJjKkLlMmNnOoPpRrSsTtUuVvWwYy

 Sanasto 
Arvioilta 5/6 tok-pisinin sanoista on peräisin indoeurooppalaisista kielistä, kuten englannista, saksasta ja portugalista. 1/7 on peräisin malaijilais-polynesialaisista kielistä. Loppujen katsotaan tulevan yleisuusiguinealaisista kielistä tai muista paikallisista kielistä.

Niin kuin monissa muissakin pidgin- ja kreolikieleissä, myös tok-pisinissä sanojen merkitykset ovat laajempia kuin superstraattikielessä (tässä: englanti). Esim. kaikai (syödä, purra; ruoka) tai diwai (puu, metsä, kasvi, tikku).  

Sanoja myös muodostetaan enemmän jo olemassa olevista sanoista yhdistelemällä. Esim. haus moni (pankki: "house money"), sop bilong tit (hammastahna: "soap belong teeth") tai hap ret (purppura: "half red").   

 Käyttö yhteisössä 
Tok-pisin on yksi Papua-Uuden-Guinean kolmesta virallisesta kielestä yhdessä englannin ja hiri motun rinnalla. Kolmesta virallisesta kielestä tok-pisin on maassa käytetyin ja se toimii yleisesti lingua francana erikielisten ryhmien välillä.

Tok-pisinin kielellä löytyy jonkin verran uutisia. Radio Australia tuottaa sekä artikkeleita että podcasteja nimeltä Wantok. Papua-Uudella-Guinealla toimiva EMTV-kanavakin julkaisee päivittäin lyhyen uutisvideon tok-pisinilla.

Median lisäksi tok-pisin on myös tärkeä koulujen opetuskieli, jota käytetään yleensä ala-asteen kolmella ensimmäisellä luokalla.

 Kielinäyte 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Ethnologue 
 Englanti–tok-pisin -online-sanakirja 
 Englanti–tok-pisin–motu -online-sanakirja 
 Radio Australian tokpisininkielinen palvelu
 Tok Pisin Nius – EMTV Online

Luokka:Papua-Uuden-Guinean kielet
Luokka:Englannin kreolit