Marian kiitosvirsi (Magnificat)

Marian kiitosvirsi eli Marian kiitoslaulu eli Neitsyt Marian ylistysvirsi () on Luukkaan evankeliumin ensimmäisessä luvussa (jakeet 46–55) oleva runoelma, jonka neitsyt Maria lausuu Johannes Kastajan äidille Elisabetille.

 Marian kiitosvirren teksti 
 Marian kiitosvirsi suomeksi 
(Vuoden 1992 raamatunkäännös)

 Marian kiitosvirsi latinaksi 
(Vulgata)

Läntisten kirkkojen,katolisessa ja luterilaisessa hetkirukousperinteessä magnificat luetaan tai lauletaan ehtoopalveluksessa eli vesperissä ja sen loppuun liitetään "Kunnia" (Kunnia Isälle ja Pojalle ja Pyhälle Hengelle, niin kuin oli alussa, nyt on ja aina, iankaikkisesta iankaikkiseen. Aamen.. Ortodoksisessa perinteessä se luetaan aamupalveluksessa siten, että jokaisen säkeen väliin lisätään:

Magnificat musiikissa
Magnificatin tekstin ovat säveltäneet monet säveltäjät. Muun muassa 

 Johann Sebastian Bach (BWV 243, BWV 243a, BWV 10 "Meine Seel erhebt den Herren)", BWV Anhang 21 "Kleines Magnificat")
 Francesco Durante
 Gottfried Augist Homilius (HoWV IV.3, HoWV IV.4, HoWV IV.5, HoWV IV.6) 
 Johann Kuhnau 
 Leonardo Leo
 Claudio Monteverdi (Vespro Della Beata Verginen osana),
 Wolfgang Amadeus Mozart (Vesperae de Dominican, KV 321 osana, KV. 193)
 John Rutter (1990)
 Sergei Rahmaninov (osana vigiliapalvelustaan)
 Antonio Vivaldi (RV 610. RV 611)
 Charles Villiers Stanford
 Jan Dismas Zelenka  (a-moll, ZWV 106; C-Dur, ZWV 107; D-Dur, ZWV 108)

Suomalaisia säveltäjiä 

 Eero Erkkilä
 Gottfried Gräsbeck (1983)
 Kaj-Erik Gustafsson
 Pekka Kostiainen
 Einojuhani Rautavaara (1979)

 Magnificat virtenä 
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on Marian kiitosvirrestä mukaelmana virsi 50, "Jumalaa kiittää sieluni". Sen sävel on sama kuin jouluvirressä Enkeli taivaan.Virsi 50 Jumalaa kiittää sieluni, Virsikirja.fi, viitattu 10.12.2019 Sen on säveltänyt myös Eero Väätäinen 2003.Marian kiitosvirsi, Evl.fi, viitattu 10.12.2019

Jumalanpalveluslaulujen osastossa on virsi 803, Marian kiitoslaulu, etenkin rukoushetkissä käytettäväksi kahden ryhmän vuorolauluna.803 Kristusta, vapahtajaamme, Virsikirja

Ruotsin kirkon suomenkielisessä virsikirjassa se on numero 675, sävelmämä VIII psalmisävelmä sekä Trond Kvernon 1985 kirjoittama sävelmä. Magnificatin tekstiin, joskin vapaasti tulkittuna pohjautuu Olov Hartmanin 1964 kirjoittama virsi numero 482 "Autuas ja armoitettu". Sen on suomentanut Anna-Maija Raittila 1999.

 Lähteet 

Katso myös
Marian ylistyslaulu (Luther)
Sakariaan kiitosvirsi
Simeonin kiitosvirsi

 Aiheesta muualla 

Luokka:Jumalanpalvelustekstit
Luokka:Taidemusiikin teokset
Luokka:Uuden testamentin sisältö
Luokka:Teokset Mariasta
Luokka:Virret