Amerikan löytäminen

Amerikan löytämisellä tarkoitetaan vanhasta maailmasta tehtyjä löytöretkiä Amerikkaan. Pysyvät yhteydet Amerikan ja muun maailman välille syntyivät vasta genovalaisen Kristoffer Kolumbuksen ensimmäisen löytöretken seurauksena vuonna 1492. Sitä ennen Amerikassa olivat käyneet todistettavasti viikingit 1000-luvun alussa. Muut löytöteoriat ovat spekulatiivisia.

Historia
Kaikkein ensimmäiset ihmiset Amerikassa olivat intiaanit, joiden esi-isät saapuivat lännestä Beringin maasiltaa pitkin viimeistään noin 14 000 vuotta sitten. Sen jälkeen he ja vanhan maailman ihmiset kuitenkin kadottivat yhteyden toisiinsa pitkäksi aikaa.

Viikinki Leif Erikinpoika kävi Amerikan koillisrannikolla todistetusti 1000-luvun vaihteessa, sillä Newfoundlandista on löydetty pienen viikinkiasutuksen jäänteitä. Viikinkien rakentama asutus L’Anse aux Meadowsissa on ajoitettu radiohiiltä hyödyntävän ajoitustekniikan avulla vuodelle 1021.

Amerikan olemassaolosta ei kuitenkaan tiedetty muualla edelleenkään mitään, ennen kuin Espanjasta lähtenyt Kristoffer Kolumbus purjehti Karibian saarille vuonna 1492. Ensimmäinen eurooppalainen Amerikan mantereella viikinkien jälkeen oli John Cabot vuonna 1496. Amerigo Vespucci oli vuonna 1501 ensimmäinen löytöretkeilijä, joka tiesi käyneensä uudella mantereella eikä Aasiassa. Amerikka onkin saanut nimensä Amerigo Vespuccin mukaan.

Pohjois-Amerikassa on tehty huomattavan paljon arkeologista tutkimusta, mutta mitään esineitä tai muita jälkiä Kolumbusta edeltävän ajan käynneistä ei viikinkiasutusta lukuun ottamatta ole löydetty. Vierasesineet olisi kuitenkin melko helppo erottaa intiaanien tekemistä. Niitä ei myöskään olisi syytä salailla, sillä ne toisivat löytäjilleen paljon mainetta. Arkeologien mukaan on silti mahdollista, että Amerikassa on voitu käydä niin pienellä joukolla ja lyhyen aikaa, ettei jälkiä olisi jäänyt.Feder 2010, s. 87.

Sellaisia väitettyjä Amerikan löytäjiä, joiden käynnistä ei ole todisteita:
 Kelttien on joskus väitetty löytäneen ja asuttaneen Amerikan jo kauan ennen Kolumbusta. Esimerkiksi tutkija Barry Fell väittää Pohjois-Amerikassa olleen jopa "kelttien kuningaskuntia". Teoriaa perustellaan Pohjois-Amerikasta löydetyillä kaiverruksilla sekä kivirakennelmilla, jotka muistuttavat kelttiläisiä. Tällaisesta varhaisesta kelttiasutuksesta ei kuitenkaan ole mitään arkeologisia tai geneettisiä todisteita. Asiantuntijoiden mukaan löydetyt kaiverrukset eivät ole kelttiläisiä tai kelttien ogam-kirjoitusta, ja kivirakennelmat ovat vasta Kolumbuksen jälkeiseltä ajalta.Feder 2010, s. 57–59.
 Irlantilaisten munkkien tiedetään purjehtineen laajasti Pohjois-Atlantin vesiä 500-luvulla etsiessään paikkoja, joissa pystyi mietiskelemään ja keskustelemaan Jumalan kanssa. Heidän tiedetään käyneen aina Färsaarilla ja Islannissa asti. Pyhän Brendanin (k. 577) kirjoitettiin käyneen 60 miehen kanssa seitsenvuotisella matkalla kaukana Irlannin länsipuolella maassa nimeltä "Pyhimyksille luvattu maa". Hänen käynnistään Amerikassa ei ole kuitenkaan löydetty mitään arkeologisia todisteita.Feder 2010, s. 46–47.

pienoiskuva|170x170px|Olmeekkien kivipää, jollaisia jotkut pitävät osoituksena afrikkalaisten käynnistä Amerikassa ennen Kolumbusta

 Afrosentrisen näkökulman kannattajat väittävät joskus mustien afrikkalaisten käyneen Meksikossa ennen kaikkea sen pohjalta, että muinaisten olmeekkien jättimäisten kivipäiden on väitetty muistuttavan piirteiltään afrikkalaisia. Teoriaa on kannattanut etenkin historioitsija Ivan van Sertima. Hän perustelee teoriaa kivipäiden lisäksi sillä, että Kolumbus mainitsee kirjoituksissaan "mustat intiaanit" sekä afrikkalaiseksi väittämänsä metallin nimeltä "gua-nin". Hänen mukaansa myös joissain muinaisissa amerikkalaisissa luurangoissa on afrikkalaisia piirteitä.Feder 2010, s. 1. Teorian heikkouksia ovat ne tosiasiat, että Kolumbus ei itse nähnyt mustia intiaaneja vaan ainoastaan siteerasi intiaaneilta kuulemiaan tarinoita, eikä Amerikasta ole löydetty mitään afrikkalaisperäistä metallia tai afrikkalaisia muistuttavia luurankoja. Nykyajan intiaaneilta ei myöskään ole löydetty afrikkalaista DNA:ta. Tutkijoiden mukaan olmeekkien taiteessa ja veistoksissa esiintyvät paksuhuuliset, litteänenäiset ja joskus tummaihoiset hahmot ovat vain tyyliteltyjä ja muistuttavat enemmän intiaaneja kuin afrikkalaisia, sillä niillä on litteät kasvot ja silmissä mongolipoimu.Feder 2010, s. 1–4.
 Englantilaisen Gavin Menziesin hypoteesin mukaan kiinalainen Zheng He kävi vuoden 1421 tienoilla Amerikassa. Menziesin mukaan Zhang tunsi Amerikan jo vanhoista aasialaisista kartoista, joihin se oli piirretty. Teoriaa ei pidetä mahdottomana, mutta Zhengin mahdollisesta käynnistä ei ole löydetty mitään jälkiä Amerikasta.Feder 2010, s. 61–62.
 Polynesialaisten on arveltu saattaneen käydä Etelä-Amerikan länsirannikolla ennen Kolumbusta. Kontaktia on perusteltu esimerkiksi eteläamerikkalaisen bataatin esiintymisellä myös Polynesiassa ennen Kolumbuksen aikaa.
 João Vaz Corte-Real oli portugalilainen purjehtija, joka löysi vuonna 1472 "Turskamaan". Sen on arveltu hänen kuvauksensa perusteella saattaneen olla Newfoundland.
 Amerikasta löytyneiden kaiverrusten ja eurooppalaisten legendojen pohjalta jotkut ovat joskus väittäneet Amerikassa käyneen ennen Kolumbusta myös esimerkiksi israeliitteja, skottilaisia ritareita sekä walesilaisia kuninkaita.Feder 2010, s. 83. Walesilaisen prinssi Madocin väitetään käyneen Amerikassa ja rakentaneen linnoituksia Ohio-joen lähelle noin 300 vuotta ennen Kolumbusta.

Lähteet

Viitteet

 Aiheesta muualla 

*