Savanni

Savanni on trooppinen kasvillisuusvyöhyke, jota luonnehtii ruohikko ja harva puusto. Savannilla on puita yleensä 10–49 prosenttia maa-alasta. Savannin ilmastossa on kuiva- ja sadekausi.

 Etymologia 
Sana savanni on alkujaan peräisin Amerikasta, Karibian saariston alkuperäisasukkaiden tainojen sanastosta. Se on merkinnyt lämpimien seutujen puutonta, heinää kasvavaa aluetta, mutta siirtynyt myöhemmin tarkoittamaan myös monenlaista vähäpuustoista maata, joka kuitenkaan ei vielä ole metsää.Merraim-Webster Dictionary 

 Esiintyminen 
Savanneja esiintyy tropiikissa aavikoiden ja sademetsien välissä. Savannia sanotaan sademetsän ja aron väliseksi siirtymäalueeksi. Päiväntasaajalla on yleensä sademetsää, mutta Itä-Afrikassa savannia on myös päiväntasaajalla, sillä alue on ylänköä, eikä sademetsä siksi menesty.

 Yhdysvallat, Keskilännen tasangot sekä Kalifornian chaparral.
 Länsi-Afrikka, Itä-Afrikka ja eteläinen Keski-Afrikka
 Etelä-Amerikan pohjoisosan eteläinen ja pohjoinen alue: Brasilian sisäosien ylänkö cerrado, sademetsän keskellä olevat savannisaarekkeet campos ja Venezuelan Orinocon seudun llanosRikkinen 1983, s. 69.
 Intia
 Kaakkois-Aasia
 Australian pohjoisosa 20. leveysasteen pohjoispuolella.

Angola on tyypillinen savannimaa Afrikassa.

 Savannityypit 
Savannia voi olla jopa 2 000 metrin korkeudessa, mutta tavallisempaa se on alle 1 000 metrissä.

 Kostea: 1000–2000 mm, kuivakausi 2,2–5,5 kk, kauden pituuspoikkeama 15–20 %. Tyyppiä esiintyy Länsi-Afrikassa, Etelä-Amerikassa ja aivan Afrikan sademetsien eteläpuolella.
 Puolikostea: 500–1000 mm, 5,0–7,5 kk, 20–25 %. Tyyppiä esiintyy Keski-Amerikan ylängöillä, Länsi-Afrikassa, eteläisessä Keski-Afrikassa, Keski-Intiassa ja Pohjois-Australiassa.
 Puolikuiva: 250–500 mm, 7,5–10 kk, 25–40 %. Tyyppiä esiintyy Sahelin alueella, jossa savannilla kasvaa puiden sijasta pensaita

Kostealla savannilla voi kasvaa ainavihantia puita. Puolikosteilla ja kuivilla savanneilla hallitsee ruohokasvillisuus. Kuiva metsä on harvapuista metsää, jossa kasvaa ruohoa. Kuivaa metsää kasvaa varsinkin savannien ja monsuunialueiden välimaastossa.

 Savannin lajit 
 Kausimetsä: kuivana kautena lehtensä pudottava metsä, jossa korkeintaan lyhyttä ruohoa.
 Metsäsavanni: metsä, ruohoa merkittävästi.
 Puusavanni: puita siellä täällä ja ruohoa.
 Pensassavanni: kuivuutta hyvin sietäviä (piikki)pensaita ja ruohoa.
 Ruohosavanni: pelkkää ruohikkoa.

Savannit voidaan jakaa myös seuraavasti:
 monsuunimetsä
 savannimetsä
 heinäsavanni
 kuivasavanni (aromainen)
 puistosavanni

 Ilmasto 
Savannin sademäärä vaihtelee 250–2 000 millimetrin välillä.Rikkinen 1983, s. 66 Savannin ilmastossa vuorottelevat kuiva- ja sadekausi. Eniten sataa kesällä. Sadekaudella on ukkossateita, jotka aiheuttavat monesti tulvia. Savannin kuiva kausi kestää yli kymmenen viikkoa, mutta alle 7,5 kuukautta.Rikkinen 1983, s. 65

 Kasvillisuus 
Savannin kasvillisuus on kuivakaudelle sopeutuvaa. Tyypillisellä savannilla ruohomaastossa kasvaa harvakseltaan akaasiapuita, mutta on myös metsäsavanneja ja ruohosavanneja sekä kaikkea siltä väliltä. Kuivina kausina puut ja pensaat pudottavat lehtensä ja ruoho kuihtuu.

 Eläimistö 
Savannien eläimistö on erittäin monipuolista. Savannien yleisimmät eläimet ovat suuria kasvinsyöjiä ja lihansyöjiä.

 Eläimistö Afrikassa 
 afrikannorsuja
 kirahveja
 antilooppeja ja gaselleja, esim. beisoja, impaloita, thomsoningaselleja
 kafferipuhveleita
 gnuita
 seeproja
 sarvikuonoja
 sihteerejä
 korppikotkia
 termiittejä
 mustamamboja
 mangusteja
 leijonia
 gepardeja
 hyeenoita

 Katso myös 

 Dahomey Gap

 Lähteet 
 Kalevi Rikkinen: Maapallon aluemaantiede. Otava 1983.
 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Kasvillisuusvyöhykkeet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit