Kontortamänty

Kontortamänty (Pinus contorta) on mäntyjen sukuun ja mäntykasvien heimoon kuuluva puu. Kontortamänty on alun perin kotoisin Pohjois-Amerikasta. Sen alkuperäinen levinneisyysalue ulottui Alaskasta Brittiläiseen Kolumbiaan ja sieltä aina Kaliforniaan asti. Se muodostaa yleensä laajoja puhtaita metsiköitä.
Punainen: Pinus contorta subsp. latifolia
Sininen: Pinus contorta subsp. murrayana

 Alalajit 
Kontortamännyllä on kolme alalajia, joista yhdestä on kaksi muunnosta. Tieteellisen nimen perässä lukee suuripiirteinen elinalue.

Pinus contorta subsp. contorta – rannikolla Alaskasta Kaliforniaan
Pinus contorta subsp. contorta var. contorta – Alaskasta Luoteis-Kaliforniaan
Pinus contorta subsp. contorta var. bolanderi – Kalifornian ja Washingtonin rannikolla
Pinus contorta subsp. murrayana – Pohjois-Kalifornian ja Washingtonin sisämaassa
Pinus contorta subsp. latifolia – Pääosin Kanadassa ja osin Coloradossa

 Tuntomerkit 

Kontortamänty voi olla 30–40 metriä korkea, mutta yleensä paljon pienempi, erityisesti subsp. contorta, kun taas subsp. murrayana voi kasvaa jopa 50 metriä korkeaksi. Puun kaarna on tummanharmaa ja muistuttaa paljon metsäkuusta. Kontortamännyn neulaset ovat pidemmät ja vihreämmät kuin Suomessa yleisellä metsämännyllä. Neulaset ovat parillisia ja usein kiertyneitä, pituudeltaan 3–7 cm. Kävyt ovat samaten 3–7 cm:n pituisia. Osa niistä on serotiinisia, eli ne avautuvat vasta, kun joutuvat korkeisiin lämpötiloihin (metsäpaloon). Subsp. murrayana vapauttaa siemenensä heti, kun ne ovat kypsiä.

Suomessa ensimmäiset kontortamännyt istutettiin vuonna 1910 Mustilan Elimäkeen; silloiset istuttajat tunsivat puun nimellä murraynmänty. Suomessa puu menestyy aina Pohjois-Lapissa asti. Niitä on istutettu noin 10 000 hehtaarin alueelle lähinnä 1970-luvulla. Ruotsissa kontortamäntyä kasvaa 50 kertaa suuremmalla alueella, pääasiassa Sveanmaan luoteisosassa ja Norlannissa.

Nuori kontortamänty kasvaa nopeammin kuin kotoinen metsämänty, kasvu kuitenkin hidastuu huomattavasti puun vanhetessa. Nopea kasvuvauhti mahdollistaa puun käytön puuteollisuuden raaka-aineena, se tuottaa myös 1,5 kertaa enemmän selluloosaa. Kontortamänty ei kuitenkaan ole Suomen luontainen puulaji, joten ympäristö voi olla rankka; mm. lumi ja myrskyt ovat olleet haittana puun kasvulle. Myöskään kontortamännyllä ei ole luontaista vastustuskykyä tietyille hyönteis- tai sienituholaisille. Toisaalta se on resistentti haapaa väli-isäntänään käyttävälle männynversoruosteelle, joka voi ajoittain pahoin vaurioittaa metsämännyn nuorten tainten versoja.

250px|center

 Katso myös 
Metsätuho

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Suomen Lajitietokeskus: Kontortamänty (Pinus contorta)
Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kontortamänty (Pinus contorta)
ITIS: Pinus contorta 
Invasive Species Compendium: Lodgepole pine 
United States Department of Agriculture (USDA): Pinus contorta 
USDA Forest Service: Lodgepole Pine (Pinus contorta)  
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Pinus contorta (lodgepole pine) 

Luokka:Männyt