Mangustit

Mangustit (Herpestidae) on petoeläimiin (Carnivora) kuuluva nisäkäsheimo.

Mangusteja elää Aasiassa, Afrikassa, Karibialla sekä Etelä-Euroopassa ja niitä on yli 30 lajia. Mangustit painavat yleensä yhdestä viiteen kilogrammaa ja niitä on kooltaan 30-senttisistä liki metrin mittaisiin. Mangustit ovat pitkiä, hoikkia eläimiä, joilla on lyhyet jalat. Pää on pieni ja pyöreä ja siinä on teräväkärkinen kuono. Korvat ovat leveät, pyöreät ja suhteellisen alhaalla pään sivulla. Silmän pupillit ovat yleensä vaakasuorassa ja soikeat, ja hampaita on alle 32–40 lajista riippuen. Väritys on tyypillisesti ruskea tai harmaa ja yleensä yksivärinen, vaikka joitakin raidallisia lajeja on olemassa. Mangustien kynnet eivät pysty vetäytymään ja kämmenpuolet ovat paljaat, etukäpälien muistuttaessa enemmän pesukarhun käpäliä.  - luettu 14.11.2006

Aikaisemmin mangustit luokiteltiin sivettieläinten (Viverridae) heimoon, mutta rakenteellisten erojen perusteella ne erotettiin omaksi heimokseen. 2000-luvun alussa madagaskarinmangustit (Galidiinae-alaheimo) erotettiin mangusteista toiseen, Eupleridae-heimoon (”Madagaskarin petoeläimet”). Nykyisin mangustit jaetaan 14 sukuun, joihin kuuluu 33 lajia.

Tunnetuimpia mangustilajeja on mungo (Herpestes edwardsi). Toinen kuulu Herpestes-suvun laji on ikneumoni eli faaraorotta (Herpestes ichneumon). Mangustit ovat laumaeläimiä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 ITIS: Herpestidae 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit