Luomuviljely

Luomuviljely eli luonnonmukainen viljely on IFOAM:in mukaan omavaraista ja tasapainoista maanviljelyä, joka mahdollisimman pitkälle perustuu paikallisiin luonnonvaroihin ja jossa viljelytoimet sopeutetaan vallitseviin luonnonoloihin.https://web.archive.org/web/20071008045724/http://www.luomu.fi/alkutuotanto/pdf/Seuri041005.pdf
Luomuviljelyn määräyksiä Suomessa löytyy Ruokaviraston sivuilta.

Nykyisellään luomumaatalous on marginaalista ja tuottaa alle prosentin maailman maataloustuotannosta. Kestävän siirtymän luomumaatalouteen on arvioitu leikkaavan satoja kolmanneksen tai jopa puolella.
Tosin YK:n vuoden 2011 raportin mukaan luomuviljelyllä voitaisiin jopa tuplata sadot monissa maailman köyhimmissä maissa. Luomuviljely vaatisi 84 prosenttia lisää peltoalaa. Jotta villieläimille ja metsänhoidolle jäisi enemmän tilaa, tarvittaisiin luomua tuottavampia menetelmiä.

Lähes kaikki luomuviljely palvelee kahta erilaista väestöryhmää. Noin 700 miljonaa maapallon köyhintä harjoittaa omavaraisviljelyä ilman lannoitteita ja torjunta-aineita, koska he ovat liian köyhiä hankkimaan niitä eivätkä elä rahataloudessa. Köyhyysloukussa on mahdotonta viljellä enemmän tai tehokkaammin, jotta satoja riittäisi myyntiin.
Toinen ääripää ovat maailman rikkaimmat, lähinnä länsimaalaiset ihmiset, jotka kuluttavat luomuruokaa elämäntapavalintana ja vetoavat sen terveys- ja ympäristöhyötyihin. Lähes kukaan näistä kuluttajista ei viljele ruokaansa itse.

Ruotsin maatalousyliopiston pellonhoidon, vesistönhoidon ja systeemiekologian professorit esittivät marraskuussa 2014, että luomuun siirtyminen vaatisi peltopinta-alan kaksinkertaistamisen, mikä vähintään kaksinkertaistaisi ravinnepäästöt vesistöihin ja johtaisi ympäristökatastrofiin. Siksi pitäisi siirtää luomutuotannon tuki tavanomaisen tuotannon viherryttämiseen. Professorien mukaan luomuruoka ei ole terveellisempää eikä ympäristöystävällisempää ja vahingoittaisi vakavasti paikallista ja globaalia ruokahuoltoa. Ruotsalaistutkijat tyrmäävät luomun, Maaseudun Tulevaisuus, 17.11.2014.Ekologisk odling – vägen till svält, Svenska Dagbladet, 17 november 2014, HOLGER KIRCHMANN, professor i växtnäringslära och markvård vid Sveriges Lantbruksuniversitetet (SLU), LARS BERGSTRÖM, professor i vattenvårdslära vid SLU, THOMAS KÄTTERER, professor i systemekologi vid SLU, RUNE ANDERSSON, före detta programchef vid SLU.

Suomessa

Suomen peltopinta-alasta oli luomuviljelyssä 13,1 prosenttia (296 645 hehtaaria)  vuonna 2018. Ruokavirasto, luvussa on mukana myös siirtymävaiheessa oleva ala Suomen viljasadosta luomun osuus oli 3,2 prosenttia (87 milj. kiloa) vuonna 2018. Elintarvikkeiden kokonaismyynnin arvosta luomun osuus oli 2,4 prosenttia (336 milj. euroa) vuonna 2018. Pro Luomu ry:n keräämät tiedot 

Luomutuotteiden viennin arvo oli vuonna 2018 arviolta 25-30 miljoonaa euroa, joka on noin kaksi prosenttia koko elintarvikeviennistä. Vuonna 2012 luomun vienti oli arviolta alle 10 miljoonaa euroa  Pro Luomun teettämä selvitys (16.5.2013) , joten luomuvienti oli kolminkertaistunut kuudessa vuodessa. Suomen tärkeimmät luomuvientimaat ovat Saksa ja Ruotsi.

Luonnonmukaiselle tuotannolle maksetaan erityistukia tavanomaisten tukien lisäksi.  Ympäristötuen erityistukiesitteet (2012) Luomuviljelylle maksettava tuki on tuotannon määrästä riippumatonta hehtaarikohtaista tukea. Vuonna 2013 erityistuen suuruus on 141 euroa/ha. Luonnonmukainen viljely, erityistuki

Tekniikat

Luomuviljelyssä käytetään lannoitteena muun muassa kivijauheita (apatiitti, biotiitti), kompostoitua karjan lantaa, kanankakkaa sekä luu- ja verijauhoa. Kasvinsuojelua hoidetaan vuoroviljelyllä, mahdollisesti lomittaisviljelyllä, mekaanisella torjunnalla (esimerkiksi liima-ansat) ja biologisella torjunnalla. Rikkaruohoja torjutaan esimerkiksi mekaanisesti, myöhästetyllä kylvöllä, kateviljelyllä ja perinteisesti kitkemällä. Luomutuotanto täyttää myös EU:n ympäristötuen ehdot.

Luonnonmukaisessa viljelyssä käytetään monivuotista viljelykiertoa, jossa eri kasvilajit vuorottelevat. Syväjuuristen kasvien viljelyllä parannetaan maan viljavuutta ja estetään eroosiota. Viljelykasvien vuorottelulla ehkäistään kasvintuhoojien säilymistä ja lisääntymistä kasvustossa.

Luomuun siirtyvä viljelijä joutuu paitsi luopumaan keinotekoisten aineiden käytöstä, myös hoitamaan peltoa luomumenetelmällä vähintään kahden kasvukauden ajan. Vasta kolmannen vuoden sato voidaan tarkastusten jälkeen myydä luomuna.12 syytä valita luomu -kirjanen. 4) Luonnollista kasvuvoimaa

Luomuviljelijät on rekisteröity, ja heiltä edellytetään säännöllistä ammatillista kouluttautumista. Suomessa viranomaiset, lähinnä Evira ja Ely-keskukset, valvovat luomuviljelyä. 

Luomuviljelyn ongelmana on sen teettämä työmäärä, joka on noin 30 prosenttia suurempi kuin tavallisessa viljelyssä. Siitä huolimatta satotasot jäävät pienemmiksiMTT. Tämä pitää luomun hintaa korkeammalla kuin tehoviljellyn ruuan.

 Ympäristövaikutukset 
Tieteellisen tutkimuksen perusteella luomutuotantoa ei voida sanoa tavanomaista ympäristöystävällisemmäksi, vaikka yksittäistutkimuksia on molempiin suuntiin.Organic farms not necessarily better for environment , University of Oxford, 04 Sep 12.Does organic farming reduce environmental impacts? - A meta-analysis of European research, H.L. Tuomisto, I.D. Hodge, P. Riordan & D.W. Macdonald, Authors’ version of the paper published in: Journal of Environmental Management 112 (2012) 309-320Onko luomu oikeasti parempaa?, Helsingin Sanomat 3.2.2013.

Aihetta tutkinut Oxfordin yliopiston tutkijaryhmä totesi, että sekä luomuviljely että tavanomainen viljely ovat ympäristölle haitallisempia kuin integroidut menetelmät, joissa mikään hyödyllinen käytäntö ei ole kiellettyä. Integroidut menetelmät ja tavanomainen tuotanto näyttävät paljon paremmilta päästöjen, energiankulutuksen ja biodiversiteettivaikutuksen suhteen, kun otetaan huomioon luomun vaatima laajempi peltoala.Productive farms can be ‘greener than organic’ , Oxford University, 13 February 2012.

Tohtori Hanna Tuomiston mukaan monet luulevat luomun olevan automaattisesti ympäristöystävällistä, vaikka tutkimus osoittaa, että se on toisinaan ympäristölle haitallisempaa kuin tavanomainen viljely. Tuomiston Oxfordin yliopistossa johtama 71 vertaisarvioidun tutkimuksen meta-analyysi päätyi siihen, että luomuviljan, -maidon ja -sianlihan kasvihuonepäästöt ovat suuremmat kuin tavanomaisilla mutta naudanlihan ja oliivien kasvihuonepäästöt vähäisempiä. Luomutuotanto vaati enemmän peltoalaa saman tuotteen tuottamiseksi.

Luomutuotanto vaatii Tuomiston et al. meta-analyysin mukaan 84 prosenttia enemmän peltoalaa. Tutkijoiden mukaan asetelmasta "luomu vastaan tavanomainen" pitäisi luopua ja yhdistää molempien hyviä puolia, jotta saataisiin näitä ympäristöystävällisempää tuotantoa. Pitäisi jalostaa uusia lajikkeita vähentämään suojeluaineiden tarvetta ja käyttämään ravinteita tehokkaammin sekä lisäämään satoisuutta, jotta että peltoalaa ei tarvittaisi niin paljon, vaan villieliöillekin jäisi tilaa. 

Luomutuotteen typpi-, typpioksidi- ja ammoniakkipäästöt ovat suurempia kuin tavanomaisen tuotteen tarvittavan suuremman peltoalan vuoksi, samoin rehevöittämis- ja happamoittamisvaikutukset mutta energiankulutus oli vähäisempää. Muut erot eivät olleet tilastollisesti merkitseviä. 

Ruoan luomu-status ei takaa ympäristöystävällisyyttä, ja luomuruoka tuodaan usein toiselta puolen maailmaa."Luomuruoka on kasvanut maailmanlaajuiseksi liiketoiminnaksi - Kuljetusten lisääntyessä luomun hiilijalanjälki kasvaa", Maaseudun Tulevaisuus 17.2.2012, sivu 13 Suomen ympäristökeskuksen tutkimuksen mukaan luomuruisleipä saastutti vesistöjä enemmän kuin tavallinen.Luomu on lumetta, Yle MOT, TV1 7.5.2001.  Haastatellut henkilöt.

Erään artikkelin mukaan luomutuotanto aiheuttaa tuotosyksikköä kohti enemmän rehevöittäviä päästöjä vesistöihin kuin tavanomainen tuotanto mutta peltoalaa kohti vähemmän, koska luomupeltoa tarvitaan enemmän samaan tuotantomäärään. Luomutuotannon edellyttämä mekaaninen kasvintorjunta saattaa joissain oloissa aiheuttaa vesistöille suuremman ravinnekuormituksen kuin kevyemmin muokattu tehoviljelty pelto. Erityisesti, jos huomioidaan luomutuotannon pienemmät sadot, tuotosyksikköä kohden aiheutuvat rehevöittävät päästöt ovat selvästi suuremmat.http://www.tiede.fi/artikkeli/jutut/artikkelit/luomupelto

Luomu edistää luonnon monimuotoisuutta ja luomupelloilla elää noin 30 prosenttia enemmän kasvi- ja eläinlajeja kuin tavanomaisilla pelloilla.  

Luomutuotannon ilmastovaikutuksista on erilaisia tutkimustuloksia, osassa tutkimuksista luomun ilmastovaikutukset on todettu tavanomaista pienemmiksi, osassa tutkimuksissa suuremmiksi. Esimerkiksi erään tutkimuksen mukaan luomuviljan tuotanto aiheuttaa 2–7 prosenttia vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä tavanomaiseen tuotantoon verrattuna.  Toisaalta toisessa tutkimuksessa luomulammas vähentää päästöjä jopa 42 prosenttia kun taas siipikarjalihan tuotanto aiheuttaa 30 prosenttia enemmän ja luomukananmunien tuotanto 15 prosenttia enemmän päästöjä tavanomaiseen verrattuna.Williams, A.G., Audsley, E. and Sandars, D.L. 2006: Determining the environmental burdens and resource use in the production of agri-cultural and horticultural commodities. Main report. Defra Research Project IS0 205. Bedford: Cranfield University & Defra. http://www.organicagcentre.ca/ResearchDatabase/res_enviro_burdens.asp Eri tutkimuksia tarkastelleiden meta-analyysien mukaan luomun ja tavanomaisen tuotannon ilmastovaikutukset ovat kuitenkin keskimäärin samat yksittäisistä tutkimustuloksista huolimatta. 

 Taloudelliset vaikutukset 

Sri Lanka kielsi synteettiset lannoitteet ja torjunta-aineet huhtikuussa 2021 ja määräsi maan maanviljelijät siirtymään luomuviljelyyn. Maan riisintuotanto romahti viidenneksellä kuuden kuukauden kuluessa. Pitkään ruoan suhteen omavarainen maa joutui tuomaan riisiä, jonka hinta nousi maassa puolella. Siirtymä tuhosi myös maan teentuotannoon, joka oli sen merkittävin vientituote ja valuutan lähde. Maan hallitus perui määräykset osittain marraskuussa 2021 ja inflaation, valuutan romahduksen ja protestien vuoksi teeltä, kumilta ja kookokselta helmikuussa 2022.  Päätöksen tehnyt maan presidentti Gotabaya Rajapaksa joutui pakenemaan maasta heinäkuussa 2022.

 Katso myös 
Luomutuote
Luomueläintuotanto

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luomuliitto ry 
Luomutietopankki
www.geenit.fi Kasvibiologian tietosivusto, jonka ylläpidosta Helsingin yliopistossa vastaa Jussi Tammisola.
Luonnonsuojeluyhdistys Tuottava Maa-Turvattu Luonto ry
Luomulakko - Luomukriittinen sivusto

Luokka:Luomumaatalous
Luokka:Viljelytavat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit