Kyykäärmeet

Kyykäärmeet (Viperidae) on uuskäärmeisiin (Caenophidia) kuuluva myrkyllisten käärmeiden heimo, jonka lajeja elää kaikkialla maailmassa. Kyykäärmeillä on yleensä paksu ruumis, solakka häntä ja kolmiomainen pää.

Useimmat kyykäärmeet synnyttävät eläviä poikasia. Alkuperäislajit munivat munia, joissa sikiö on jo täysin kehittyneessä tilassa. 

Kuoppakyiden (Crotalinae) alaheimon lajeilla on myös infrapuna-aistielin.

 Myrkyllisyys 
Kyiden myrkky on aina hemotoksista, mutta osa lajeista erittää sekä hemotoksista että neurotoksista myrkkyä. Vanhan maailman myrkkykäärmeistä kyykäärmeillä on kehittynein myrkkyelin. Kyiden hampaat ovat niin pitkät, että ne eivät normaalisti mahtuisi suljettuun suuhun. Tästä syystä lyhyeksi kehittynyt yläleukaluu taittuu linkkuveitsen tapaan kokoon. Käärmeen purressa hampaat taittuvat salamannopeasti esiin ja iskeytyvät saaliiseen. Myrkky alkaa saman tien vaikuttaa, ensin lamauttaen ja lopulta tappaen saaliseläimen. Vaikka saaliit ehtivätkin juosta pitkähköjäkin matkoja pureman jälkeen, kyy löytää ne yleensä kuolleena seuraamalla hajujälkeä tarkan hajuaistinsa avulla. Käärme nielee saaliinsa pää edellä.

 Luokittelu 
Kyykäärmeiden heimo jakautuu kolmeen alaheimoon, joissa on yhteensä 364 lajia:

 Azemiopinae
 Azemiops
 Kuoppakyyt (Crotalinae)
 Vesimokkasiinit (Agkistrodon)
 Atropoides
 Bothriechis
 Bothrocophias
 Keihäskäärmeet (Bothrops)
 Calloselasma
 Cerrophidion
 Kalkkarokäärmeet (Crotalus)
 Deinagkistrodon
 Garthius
 Gloydius
 Kyömynenäkyyt (Hypnale)
 Surukukut (Lachesis)
 Metlapilcoatlus
 Mixcoatlus
 Ophryacus
 Ovophis
 Porthidium
 Protobothrops
 Kääpiökalkkarokäärmeet (Sistrurus)
 Aasiankuoppakyyt (Trimeresurus)
 Tropidolaemus
 Varsinaiset kyykäärmeet (Viperinae)
 Puukyyt (Atheris)
 Puffadderit (Bitis)
 Konnakyyt (Causus)
 Sarvikyyt (Cerastes)
 Daboia
 Efat (Echis)
 Eristicophis
 Macrovipera
 Montatheris
 Montivipera
 Proatheris
 Pseudocerastes
 Kyyt (Vipera)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 ITIS: Viperidae 

*