Balkanin maakunta

Balkanin maakunta () on hallintoalue Keski-Aasiassa sijaitsevan Turkmenistanin länsiosassa. Sen keskus on Balkanabatin kaupunki. Alueen pinta-ala on 139 280 neliökilometriä. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan siellä oli 529 895 asukasta.

Maantiede, ilmasto ja luonto
Balkanin maakunta rajoittuu idässä Daşoguzin ja Ahalin maakuntiin, pohjoisessa Kazakstaniin ja Uzbekistaniin kuuluvaan Karakalpakstaniin, etelässä Iraniin ja lännessä Kaspianmereen. Suurimman osan alueesta muodostavat Kaspianmeren alankoon kuuluvat suolasuot ja -tasangot.

Maakunta on pinnanmuodostukseltaan vaihteleva. Etelässä ovat Kopetdagvuoret jokilaaksoineen, keskiosassa Balkanvuoret ja Çelekenin niemimaa, pohjoisessa Garabogazkölin laguuni ja Ustjurtin laakio sekä idässä Karakum ja muita hiekka-aavikoita. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy ja maakaasu, rautamalmi, baryytti, fosforiitti, jodi- ja bromivesi, ruokasuola, natriumsulfaatti sekä kivi- ja ruskohiili.

Seudulla vallitsee kuuma ja kuiva mannerilmasto. Etelässä Atrekin ja Sumbarin jokilaaksoissa on leudompi ja kosteampi subtrooppinen ilmasto. Keskilämpötila on tammikuussa 2,4–4,8 ja heinäkuussa 28,7–28,9 astetta. Vuotuinen sademäärä on etelässä 300 ja Kaspianmeren rannikolla 100–120 millimetriä. Pohjoisen ja keskiosan aavikkoalueilla sataa vielä vähemmän.

Maakunta kärsii vesivarojen puutteesta. Ainoita makeavetisiä vesistöjä ovat vuoristopurot ja Kopetdagin joet. Veden talteenottoa varten on rakennettu tekojärviä, ja merivedestä valmistetaan juomavettä. Maakuntaan ulottuu myös Karakumin kanava. Maatalouden vesipulaa on tarkoitus helpottaa Karakumin aavikon keskelle Garaşorin syvänteeseen rakennettavalla Altyn asyr -tekojärvellä, joka täytetään Amudarjan keinokastelualueiden poistovedellä.

Luonnonvarainen kasvillisuus koostuu etupäässä heinäkasveista ja pensaista. Kopetdagin länsiosassa kasvaa lehti- ja havupuita. Eläinkuntaan kuuluvat kuhertajagaselli, argaali, villisika, susi, kettu, korsakki, kultasakaali, ilves, Kaspianmeren hylkeet sekä monet talvehtivat ja pesivät lintulajit. Maakunnassa sijaitsevat Hazarin ja Sünt-Hasardagin luonnonpuistot.

Hallinnollinen jako ja asutus
Balkanin maakunta tunnettiin aikaisemmin Krasnowodskin alueena. Se perustettiin vuonna 1952, lakkautettiin 1955 ja perustettiin uudelleen 1973. Maakunta jakautuu hallinnollisesti Balkanabatin (entinen Nebitdag) ja Türkmenbaşyn (entinen Krasnowodsk) piirikuntatasoisiin kaupunkeihin sekä kuuteen piirikuntaan eli etrapiin, jotka ovat Bereket (entinen Gazanjyk), Esenguly, Etrek (entinen Gyzyletrek), Gyzylarbat (entinen Serdar), Magtymguly (entinen Garrygala) ja Türkmenbaşy.

Maakunta on pinta-alaltaan Turkmenistanin suurin, mutta asukasmäärältään pienin. Kaupunkiväestön osuus on 82,1 prosenttia. Kaupunkeja ovat Balkanabatin ja Türkmenbaşyn lisäksi Garabogaz (entinen Bekdaş), Gyzylarbat, Bereket, Esenguly, Etrek ja Magtymguly. Neljästätoista taajamasta suurimmat ovat Gumdag, Jebel ja Hazar (entinen Çeleken).

Vuoden 1995 väestönlaskennan mukaan maakunnan asukkaista 73,7 prosenttia oli turkmeeneja, 10,6 prosenttia venäläisiä ja 6,5 prosenttia kazakkeja. Vuoden 2022 väestönlaskennassa turkmeeneja oli 93,7, venäläisiä 2,7 ja azereja 1,4 prosenttia.

Talous ja liikenne
Maakunnan talous perustuu öljyn ja maakaasun tuotantoon. Se tuottaa noin 90 prosenttia Turkmenistanin öljystä. Lisäksi on kemian, metalli-, tekstiili- ja rakennustarviketeollisuutta. Türkmenbaşyssa toimii öljynjalostamo ja Balkanabatissa suuri sähkövoimala.

Maatalouden merkitys on vedenpuutteen takia vähäinen. Karjanhoidon (lampaita, nautoja, kameleja, hevosia ja siipikarjaa) ohella viljellään vehnää, puuvillaa, vihanneksia, meloneja ja hedelmiä. Kaspianmerellä harjoitetaan kalastusta, ja matkailun merkitys on lisääntymässä.

Türkmenbaşy on Turkmenistanin tärkein satamakaupunki. Sieltä on maantie- ja rautatieyhdet maan pääkaupunkiin Aşgabatiin ja muualle Keski-Aasiaan. Balkanabatissa ja Türkmenbaşyssa on myös lentoasemat.

Kulttuuri
Alueen tärkein turkmeeniheimo ýomut on tunnettu kamelinkarvamatoistaan. Sumbarin laakson ja Ýangy galan kanjonin kaltaisten luontokohteiden lisäksi maakunnassa on historiallisia nähtävyyksiä kuten Paraw Bibin ja Şıblı baban pyhiinvaelluspaikat sekä keskiaikaisen Dehistanin kaupungin rauniot.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Maakunnan sivusto

*