Bollnäsin kunta

pienoiskuva|oikea|Talvista Hälsinglandia.
pienoiskuva|oikea|Näkymä Rengsjöhön Bullerbergetiltä.
pienoiskuva|oikea|Varpen-järvi.
pienoiskuva|oikea|Ljusnan-jokea Orbadenin kohdalla.
pienoiskuva|oikea|Växbon mylly.

Bollnäsin kunta () on Gävleborgin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hälsinglandiin. Kunnan keskustaajama on Bollnäs.

Kunnan maapinta-ala on 1 814,04 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 26 809 henkeä (31.12.2020).

Kirjailija Timo K. Mukka on syntynyt Bollnäsissä hänen perheensä ollessa siellä evakossa Lapin sotaa. Bollnäsissa pelaa myös jääpallojoukkue Bollnäs GoIF/BF, joka pelaa Ruotsin korkeimmalla pääsarjatasolla Elitserienissä.

Vuonna 2007 kunnassa oli 117,04 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Vuoden 1862 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin kuusi maalaiskuntaa. Vuonna 1888 Bollnäsin maalaiskuntaan perustettiin Bollnäsin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1906 taajaväkisestä yhdyskunnasta perustettiin Bollnäsin kauppala. Vuonna 1907 Arbrån maalaiskuntaan perustettiin Arbrån taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1919 Bollnäsin maalaiskuntaan perustettiin vielä Björkhamren taajaväkinen yhdyskunta, josta vuonna 1923 tehtiin Björkhamren kauppala. Vuonna 1942 kauppalat yhdistettiin Bollnäsin kaupungiksi.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Undersvik liitettiin Arbråhon ja Segersta Hanebohon. Bollnäsin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut, mutta jo vuonna 1959 Bollnäsin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon, jolloin Bollnäsin kaupungista tuli Bollnäsin kunta. Vuonna 1974 kuntauudistus saatiin päätökseen liittämällä kuntaan Alftan, Arbrån, Hanebon ja Rengsjön kunnat. Vuonna 1977 tehtiin vielä yksi muutos siirtämällä entinen Alfta Bollnäsin länsipuolella sijaitsevaan Ovanåkerin kuntaan.

Vaakuna
Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä hopeinen kurki, jonka päälaki, jalka ja nokka punaiset, pitämässä punaista kiveä ylös nostetussa oikeassa jalassaan, seisten kahden jänteenä olevan hopeisen aaltokoron päällä. (Ruotsiksi I blått fält en trana av silver med hjässa, ben och näbb röda, vilken i sin upplyfta högra fot håller en röd sten, stående ovanför två av vågskuror bildade strängar av silver.)

Bollnäsin kaupunki sai vaakunan vuonna 1943. Siinä olivat kurki (pitäjänsinetistä 1600-luvulta) ja rautatietä symbolisoiva pyörä. 1970-luvun kuntauudistuksen jälkeen Bollnäsin kunnan vaakunaa muutettiin poistamalla pyörä, koska rautatien merkitys oli vähentynyt. Sen sijaan vaakunaan lisättiin kaksi jännettä, jotka symboloivat Ljusnan- ja Voxnan-jokia. Vaakuna rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1976. Vaakuna otettiin käyttöön sinä aikana, jolloin Alfta oli osa kuntaa, ja jänteet tulevat osin myös Alftan vaakunasta.

Seuraavassa on esitetty nykyisen Bollnäsin alueella sijainneiden entisten kuntien vaakunoita. Undersvikillä, Segerstalla, Hanebolla ja Rengsjöllä ei ollut omaa vaakunaa.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Tausta Tarkempi jaottelu Henkilöä(31.12.2015) % Ulkomaalaistaustaiset Ulkomailla syntyneet2 76110,4 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla4831,8 Ruotsalaistaustaiset Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla9703,6 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa22 38084,2

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 218 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 192 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 173 585 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 59 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 18,6 %
 18–64-vuotiaat: 57,5 %
 65 vuotta täyttäneet: 24,0 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 67,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 518 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Bollnäs 12 842 2  Arbrå 2 215 3  Kilafors 1 126 4  Lottefors 392 5  Segersta 313 6  Sibo 301 7  Vallsta 277 8  Rengsjö 264

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Freluga
 Hällbo

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Arbrå + Norra Kyrkbyn
 Björtomta
 Bodåker + Norrbo
 Edstuga
 Flästa (norra delen)
 Flästa (södra delen)
 Freluga
 Glössbo
 Hallen
 Hertsjö
 Hällbo
 Norrbyn
 Orbaden
 Parten + Hov
 Röste (del)
 Röste + Norrborns industriområde
 Simeå
 Söräng + Norrbo
 Västra Höle
 Växbo
 Österböle
 Östra Höle

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Annefors
 Höle
 Vik

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bollnäsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit
pienoiskuva|oikea|Kartta Bollnäsin kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Arbrån piiri 
 Bollnäsin piiri 
 Hanebon piiri 
 Rengsjön piiri 
 Segerstan piiri 
 Undersvikin piiri 

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Bollnäs
 Rengsjö
 Hanebo-Segersta
 Arbrå-Undersvik

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Annefors*
 Arbrå
 Bollnäs
 Hanebo
 Katrineberg*
 Rengsjö
 Segersta
 Svabensverk* (ei ollut seurakunta)
 Undersvik

Kirkot

Lähteet

Aiheesta muualla

Bollnäsin kunnan kotisivut

*