Suomen presidentinvaali 2006

Suomen presidentinvaalissa 2006 Tarja Halonen valittiin toiselle kaudelle (2006–2012) Suomen presidentiksi. Vaali järjestettiin suorana kansanvaalina.

Ensimmäinen kierroksen äänestyspäivä oli 15. tammikuuta. Ehdolla vaalien ensimmäisellä kierroksella oli yhteensä 6 miestä ja 2 naista. Kukaan ehdokkaista ei saanut yli 50 prosenttia äänistä, joten vaalissa järjestettiin toinen kierros, jolle pääsivät kaksi eniten ääniä saanutta, Halonen (46,3 %) ja Sauli Niinistö (24,1 %). Toisen kierroksen äänestyspäivä oli 29. tammikuuta. Halonen sai 51,8 prosenttia äänistä.

Tulokset
Suomen presidentinvaalin 18.–24. ja 29. tammikuuta 2006 tulokset
|- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;"
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;" | Ehdokas
! rowspan="2" colspan="2" style="text-align:left;" | Puolue
! colspan="2" | 1. kierros
! colspan="2" | 2. kierros
|- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;"
! width="75" | Ääniä
! width="30" | %
! width="75" | Ääniä
! width="30" | %
|-
| style="background-color:" |
| style="text-align:left;" | Tarja Halonen
| style="text-align:left;" | Sosiaalidemokraatit
| SDP
| 
| 46,31
| 
| 51,79
|-
| style="background-color:" |
| style="text-align:left;" | Sauli Niinistö
| style="text-align:left;" | Kokoomus
| KOK
| 
| 24,06
| 
| 48,21
|-
| style="background-color:" |
| style="text-align:left;" | Matti Vanhanen
| style="text-align:left;" | Keskusta
| KESK
| 
| 18,63
| colspan=6 rowspan=6 style="background-color:#E9E9E9;"|
|-
| style="background-color:" |
| style="text-align:left;" | Heidi Hautala
| style="text-align:left;" | Vihreät
| VIHR
| 
| 3,49
|-
| style="background-color:" |
| style="text-align:left;" | Timo Soini
| style="text-align:left;" | Perussuomalaiset
| PS
| 
| 3,43
|-
| style="background-color:" |
| style="text-align:left;" | Bjarne Kallis
| style="text-align:left;" | Kristillisdemokraatit
| KD
| 
| 2,04
|-
| style="background-color:" |
| style="text-align:left;" | Henrik Lax
| style="text-align:left;" | Ruotsalainen kansanpuolue
| RKP
| 
| 1,61
|-
| style="background-color:#dddddd" |
| style="text-align:left;" | Arto Lahti
| style="text-align:left;" | Valitsijayhdistys
| 
| 
| 0,43
|-
| colspan="8" style="background-color:#E9E9E9;"|
|- style="font-weight:bold"
| colspan="4" style="text-align:left;" | Yhteensä
| 
| 100 %
| 
| 100 %
|-
| colspan="8" style="background-color:#E9E9E9;"|
|-
| colspan="4" style="text-align:left;" | Hylätyt
| 
| 0,3
| 
| 0,5
|-
| colspan="4" style="text-align:left;" | Äänestysprosentti
| 
| 70,8
| 
| 74,0
|-
| colspan="8" style="background-color:#E9E9E9;"|
|-
| colspan="8" style="text-align:left;font-size:90%;"|
Lähde: OikeusministeriöTulos: Koko maa (1. kierros) (Oikeusministeriö 17.1.2006)Tulos: Koko maa (2. kierros) (Oikeusministeriö 1.2.2006)
|}
Ensimmäinen kierros
Maakunnittain
Maakunta Tarja Halonen Sauli Niinistö Matti Vanhanen Heidi Hautala Timo SoiniBjarne KallisHenrik Lax Arto Lahti ÄänestäneetÄänet Hyväksytyt äänetHylätyt äänet Etelä-Savo41 93917 44824 9441 8902 9141 766187343129 07991 81291 431381Pohjois-Savo62 27623 96440 1283 1585 4262 251332513197 683138 352138 048304Pohjois-Karjala41 81215 60525 2742 2444 5201 682177351132 82591 94291 665277Kainuu19 6596 38016 0017251 7847068417267 54545 62945 511118Uusimaa366 169253 63571 82345 38922 34514 28116 9913 6021 025 287796 461794 2352 226Itä-Uusimaa24 35212 2926 7392 1761 1591 0235 47520869 68853 54353 424119Varsinais-Suomi130 95373 29636 7419 8018 7543 9904 3721 196355 961269 907269 103804Kanta-Häme49 18324 50015 8602 3303 0381 758276440131 35997 66497 385279Päijät-Häme55 88429 57017 0262 8194 3702 279347624156 066113 212112 919293Kymenlaakso53 59225 47217 0552 2694 5791 957450583146 922106 412105 957455Etelä-Karjala36 59317 96017 6621 7342 9921 361206481107 94979 23078 989241Keski-Suomi75 32827 23934 8304 7406 0883 449342552209 443153 025152 568457Etelä-Pohjanmaa33 09123 10745 9891 2824 8813 184160317150 707112 339112 011328Pohjanmaa47 28815 46612 1922 5081 9466 29415 133227132 754101 359101 054305Satakunta71 63328 33926 7932 5125 1472 184357897185 999138 255137 862393Pirkanmaa134 06772 35237 06310 79510 8195 5931 0021 237364 658273 777272 928849Keski-Pohjanmaa13 3225 36614 9046081 5293 6548709253 66040 43040 34585Pohjois-Pohjanmaa82 34236 59567 2305 6327 4332 806386741280 672203 656203 165491Lappi49 52416 29333 2822 1393 7501 113153393145 532106 957106 647310Ahvenanmaa8 023987454497181521 4032019 60311 64411 55490 
Toinen kierros
Maakunnittain
Maakunta Tarja Halonen Sauli NiinistöÄänestäneetÄänet Hyväksytyt äänetHylätyt äänet Etelä-Savo47 65147 329129 07995 49694 980516Pohjois-Savo73 38570 060197 683144 124143 445679Pohjois-Karjala49 88745 744132 82596 11795 631486Kainuu23 88123 12667 54547 24247 007235Uusimaa429 938401 4661 025 287834 807831 4043 403Itä-Uusimaa28 34827 20569 68855 76455 553211Varsinais-Suomi149 753130 990355 961282 047280 7431 304Kanta-Häme55 57746 649131 359102 734102 226508Päijät-Häme63 59556 272156 066120 343119 867476Kymenlaakso60 88050 666146 922112 085111 546539Etelä-Karjala41 43341 057107 94982 87082 490380Keski-Suomi88 66870 495209 443159 952159 163789Etelä-Pohjanmaa39 75874 467150 707114 867114 225642Pohjanmaa55 38649 347132 754105 162104 733429Satakunta80 98563 292185 999144 915144 277638Pirkanmaa156 183130 229364 658287 706286 4121 294Keski-Pohjanmaa16 95223 99053 66041 15840 942216Pohjois-Pohjanmaa100 860110 871280 672212 613211 731882Lappi59 52151 045145 532111 195110 566629Ahvenanmaa8 3394 03319 60312 47012 37298

 Ensimmäisen vaalikierroksen teemoja – Nato ja presidentin valtaoikeudet 

Vaalin suurimmat teemat olivat Nato-jäsenyys ja presidentin valtaoikeudet. Kun huomattavan osan suomalaisista todettiin pitävän tasavallan presidenttiä edelleen vahvana Suomen ulkopoliittisena johtajana, keskustelu alkoi sen jälkeen painottua Suomen liittoutumattomuuteen ja mahdollisiin liittoutumistarpeisiin.

Vaalikampanjoiden alkuvaiheessa keskusteltiin enemmän presidentin valtaoikeuksista ja siitä, onko presidentti edelleen kiistattomasti Puolustusvoimien ylipäällikkö, joka vastaa sodasta ja rauhasta yhdessä eduskunnan kanssa, vai onko tämä tehtävä jäämässä Euroopan unionin integraation vuoksi enenevässä määrin hallitusta johtavalle pääministerille. Erityisesti Hautala ja Niinistö korostivat voimakkaasti sitä, että presidentin pitäisi johtaa arvovallalla, nostamalla rohkeasti keskustelunaiheeksi erilaisia kauaskantoisia aiheita muun muassa Suomen ja maailman tulevaisuuden ongelmista, esimerkiksi ilmastonmuutoksesta.

Kun ilmeni yhä selvemmin, että suuri osa äänestäjistä pitää tasavallan presidentin tehtävänä ennen kaikkea ulkopolitiikkaa ja että ylipäällikön tehtävä pitää säilyttää, alkoi kampanjoissa painottua Suomen suhtautuminen Euroopan unionin taistelujoukkoihin ja niiden mahdolliseen käyttämiseen Nato Response Forcen tukena. Keskustelu ohjautui myös Suomen Nato-jäsenyyteen, jota vaalikeskusteluissa vastusti voimakkaimmin Soini ja kannatti voimakkaimmin Lax. Muut perustelivat epäröiviä ja jarruttavia mielipiteitään vedoten pääasiassa Suomen turvallisuuspoliittiseen selontekoon, eduskunnan ja kansan tahtoon sekä Yhdysvaltain vahvaan rooliin järjestössä.

Vanhanen ja Halonen korostivat viimeisessä televisiotentissä sitä, ettei päätöstä Nato-jäsenyydestä tee presidentti, vaan eduskunta ja että hallitus noudattaa vuoden 2004 turvallisuuspoliittista selontekoa ja että liittoutumista käsitellään uudelleen vuoden 2008 turvallisuuspoliittisessa selonteossa.

Niinistön mielestä Nato toisi turvallisuustakuun, joka Euroopan unionilta jäi Suomen osalta järjestämättä siksi, että perustuslakisopimus jäi kansanäänestyksillä hyväksymättä Ranskassa ja Alankomaissa ja prosessi pysähtyi. Niinistö ei presidenttinä vastustaisi lähenemistä eurooppalaisemman Naton suuntaan, mutta korosti, että päätöksen asiasta tekee eduskunta, koska se on kansallinen asia.

Vaalituloksen selviämisen jälkeen Suomen mahdollisesta liittymisestä Natoon Niinistö mainitsi lisäksi, että hän kannattaa aktiivista taloudellista ja muuta yhteistyötä myös Venäjän kanssa ja että Suomen pitää hoitaa suhteensa Venäjään Euroopan unioninkin kautta.

 Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat  

Useissa kampanjoissa pyrittiin perinteisen varovaisiin kampanjoihin verrattuna suhteellisen suureen räväkkyyteen ja yllättävyyteen.Kärkiehdokkailla jo yli miljoonan vaalibudjetit. Helsingin Sanomat 8.12.2005

 2 Bjarne Kallis 

 Kampanjan tunnus: "Äänesi on Kallis"
Kristillisdemokraattien kansanedustaja Bjarne Kallis korosti kristillisten arvojen merkitystä Pohjoismaisen hyvinvoinnin pohjana. Kallis oli liikkeellä alle 100 000 euron budjetilla.

Toisella kierroksella Kallis sanoi äänestävänsä Niinistöä.

 3 Sauli Niinistö 
kuntavaalipiiriosuusvahvimmat kunnatKauniainenUusimaa50,2EspooUusimaa42,2SaloVarsinais-Suomi36,9MerimaskuVarsinais-Suomi34,5NaantaliVarsinais-Suomi34,2kuntavaalipiiriosuusheikoimmat kunnatKökarAhvenanmaa3,6KestiläOulu4,9UllavaVaasa5,3RautavaaraPohjois-Savo5,5KumlingeAhvenanmaa5,8
 Kampanjan tunnus: "Työväen presidentti"
Kansallisen Kokoomuksen Sauli Niinistö julistautui vaalimainoksissaan keskiviikkona 26. lokakuuta 2005 työväen presidentiksi näkyvällä mainosiskulla lehdissä ja televisiomainoksella. Niinistö korosti vastakkainasettelun olevan ohi työelämässä ja Suomen olevan suomalaisten yhteinen yritys. Niinistö on toiminut Euroopan investointipankin varapääjohtajana.

Niinistö korosti kampanjassaan myös turvallisuuden merkitystä, mutta ilmoitti parhaiten suomalaisille sopivan eurooppalaisen turvallisuuden, jonka eteen ei ole tehty tarpeeksi töitä. Niinistön mukaan ilmastonmuutos on maailman riskienhallinnan tärkein kysymys ja sanoo suomalaisella ympäristöteknologialla olevan paljon annettavaa.

Niinistön kirjoittama kirja Viiden vuoden yksinäisyys julkaistiin ennen vaalikampanjan alkua. Kyseinen teos tarkastelee Suomen poliittista historiaa muutamia vuosia presidentinvaaleista taaksepäin, mutta se ei ollut varsinainen vaalikirja. Niinistön vaalibudjetti oli 1,3 miljoonaa euroa, josta pääosa oli ylimääräistä presidentinvaaleihin myönnettyä puoluetukea.

Niinistö sai Keskustan Matti Vanhasen kampanjakoneistolta tukea toista kierrosta varten ja Vanhanen itsekin ilmoitti äänestävänsä Niinistöä.

 4 Timo Soini 

 Kampanjan tunnus: "Oikea mies presidentiksi"

Perussuomalaisten kansanedustaja ja puheenjohtaja Timo Soinin tärkeimpiä vaaliteemoja olivat EU-vastaisuus ja Suomen itsenäisyys. Hän vaati kansanäänestystä Euroopan unionin jäsenyydestä ja eroa siitä kansanäänestyksen tuloksen perusteella. Timo Soini vastusti selkeästi myös Suomen Nato-jäsenyyttä ja pakkoruotsia.

Soini on sanonut Arto Lahden tapaan, että Suomi tarvitsee perustuslakituomioistuimen. Soinin vaalikampanjaan kuluu rahaa alle 100 000 euroa, mistä 40 000 euroa suoraa parlamentaarista tukea. Yleisradion haastattelussa Soini mainitsi tavoitteekseen 8 prosentin kannatuksen, millä puoluetta vietäisiin eteenpäin. Soinilla oli kannatusta EU:n vastustajien lisäksi myös maataloustuloratkaisuihin pettyneissä maanviljelijöissä.

Soini ei testamentannut äänestäjiensä ääniä toiselle kierrokselle.

 5 Heidi Hautala 

 Kampanjan tunnus: "Kansalaisten puolustusvoima"
Vihreän liiton kansanedustaja Heidi Hautala ilmoitti kampanjassaan tahtovansa "kansalaisten puolustusvoimaksi". Hän kritisoi myös presidentin valtaoikeuksia ja halusi vähentää niitä parlamentarismin hyväksi. Hautalan kampanjabudjetti oli 180 000 euroa. Hautala oli ehdokkaana presidentinvaaleissa jo vuonna 2000.

Hautala ei testamentannut äänestäjiensä ääniä toiselle kierrokselle.

 6 Henrik Lax 

 Kampanjan tunnus: "Vision, mod, tolerans — Parempi Suomi"
Ruotsalaisen Kansanpuolueen europarlamentaarikko Henrik Lax nosti teemoikseen suvaitsevaisuuden, rauhan edistämisen, pohjoismaisten siteiden vahvistamisen, EU:n vahvistamisen ja liittymisen Natoon.

Puolueen puheenjohtaja ja ympäristöministeri Jan-Erik Enestam tuki Laxia, vaikka hän itse ministerinä kannattaa eduskunnan hyväksymää turvallisuuspoliittista selontekoa toistaiseksi jatkuvasta sotilaallisesta liittoutumattomuudesta. Laxin kampanjabudjetti oli noin 200 000 euroa.

Lax sanoi äänestävänsä toisella kierroksella Niinistöä. Presidentinvaalissa vuonna 1994 monet keskustalaiset ryhtyivät tukemaan RKP:n Elisabeth Rehniä SDP:n Martti Ahtisaaren ollessa toisena ehdokkaana. Vastaavasti vuonna 2000 monet RKP:n tunnetut henkilöt tukivat Keskustan Esko Ahoa presidentiksi toisen ehdokkaan ollessa SDP:n Tarja Halonen.

Kuitenkin esimerkiksi RKP:n pitkän linjan kansanedustaja Eva Biaudet ilmoitti tukevansa toisella kierroksella Halosta. 20. tammikuuta Biaudet sanoi Hufvudstadsbladetissa, että "elämänkatsomukselliset ja inhimilliset kysymykset ratkaisevat, ja silloin valinta on Tarja Halonen”. Näin ollen RKP oli puolueena jakautunut näissä vaaleissa.

 7 Matti Vanhanen 
kuntavaalipiiriosuusvahvimmat kunnatKortesjärviVaasa64,7MerijärviOulu64,2UllavaVaasa62,5KestiläOulu62,0HalsuaVaasa60,9kuntavaalipiiriosuusheikoimmat kunnatKökarAhvenanmaa1,5LemlandAhvenanmaa2,1MaarianhaminaAhvenanmaa2,4SottungaAhvenanmaa2,9JomalaAhvenanmaa3,3
 Kampanjan tunnus: "Vihreä tuuli"
Suomen Keskustan puheenjohtajan ja pääministeri Matti Vanhasen kampanjasisältö julkistettiin lauantaina 29. lokakuuta 2005. Kampanjan otsikkona oli "Vihreä tuuli".

Vanhasta henkilönä yritti tehdä tunnetuksi Timo Laaninen, joka poliittisena toimittajana kirjoitti Vanhasesta kirjan Se on ihan Matti. Vanhanen kirjoitti myös virallisen vaalikirjan Vaikeita valintoja. Vanhasen vaalibudjetti oli ehdokkaista suurin, noin 1,5 miljoonaa euroa, josta pääosa oli ylimääräistä presidentinvaaleihin myönnettyä puoluetukea.

Vanhanen ilmoitti itse äänestävänsä toisella kierroksella Sauli Niinistöä. Myös Vanhasen kampanjakoneisto ryhtyi tukemaan Niinistöä Kansallisen Kokoomuksen ja Keskustan vuosi sitten sopimalla tavalla. Vanhanen itse ei osallistunut kampanjatyöhön muulla tavalla kuin ilmoittamalla äänestävänsä Niinistöä.

 8 Arto Lahti 

 Kampanjan tunnus: "Arto Lahti osaa ja uskaltaa"

Professori Arto Lahden asetti ehdokkaaksi valitsijayhdistys, joka keräsi yli 20 000 kannatuskorttia 22. marraskuuta 2005 mennessä. Sitoutumaton Lahti nosti vaaliteemoikseen pienten ja keskisuurten yritysten toimintaedellytysten parantamisen, vahvan moraalin tuomisen politiikkaan, Karjalan palauttamisen ja muut Suomen historian kipupisteiksi sanomansa aiheet kuten sotasyyllisten ja asekätkijöiden tuomiot, ylivelkaantuneiden aseman korjaamisen, lasten, perheiden, naisten ja miesten oikeuksien turvaamisen sekä avoimen keskustelun Suomen sotilaallisesta liittoutumisesta.

Lahti kampanjoi Ukrainan oranssin vallankumouksen värillä, mutta hänen tavaramerkikseen muodostui kuitenkin TV-väittelyissä hänen paidankauluksissaan käyttämänsä klassiset rusetit. Koska Lahti ei saanut taustapuolueen puuttumisen vuoksi valtiollista puoluetukea, hän joutui keräämään noin 10 000 euron kampanjarahat itse.

Lahden mukaan hänet hiljennettiin useissa vaalitenteissä ja -paneeleissa sekä koneellisesti että suullisesti, minkä vuoksi hän vaati television vaalitentteihin ulkomaalaisia vaalitarkkailijoita.Vaalikeskustelua sensuroidaan – Lahden tiedote 11.1.2006 Ensimmäisen vaalikierroksen jälkeen Lahti kertoi jatkavansa todennäköisesti politiikassa, ja vaalien toisella kierroksella hän liittyi tukemaan Niinistön kampanjaa.

 9 Tarja Halonen 
kuntavaalipiiriosuusvahvimmat kunnatKökarAhvenanmaa75,9LemlandAhvenanmaa74,5SaltvikAhvenanmaa73,8EckeröAhvenanmaa72,4HammarlandAhvenanmaa72,3kuntavaalipiiriosuusheikoimmat kunnatUllavaVaasa16,3HalsuaVaasa18,4KortesjärviVaasa19,5VeteliVaasa19,7LappajärviVaasa19,8
 Kampanjan tunnus: "Koko kansan presidentti"
SDP:n presidenttiehdokas ja istuva presidentti Tarja Halonen lähti vaalitaistoon sloganilla "Tasavallan presidentti". Kampanjassa pyrittiin korostamaan Halosen tavallisuusimagoa ja sitä, että jatketaan vanhaan tapaan. Halonen penäsi "kuluttajansuojaa" kaikkiin vaalilupauksiin. Syksyllä 2005 ilmestyi Hannu Lehtilän kirja Tarja Halonen – yksi meistä, joka Lehtilän mukaan ei ollut vaalikirja.

SDP:n kampanjatoimistosta ehdittiin ilmoittaa, että valtion varojen säästämiseksi kannattaisi äänestää Halosta suoraan ensimmäisellä eikä vasta toisella kierroksella, koska toisen kierroksen järjestäminen maksaa valtiolle noin 7 miljoonaa euroa. Halonen sai humoristista tukea kampanjaansa myös yhdysvaltalaiselta talk-show-isännältä Conan O'Brienilta. Halosen vaalibudjetti oli noin 1,3 miljoonaa, josta pääosa oli ylimääräistä presidentinvaaleihin myönnettyä puoluetukea.

Halonen sai eniten ääniä presidentinvaalin ensimmäisellä kierroksella ja meni Niinistön kanssa toiselle kierrokselle. Halonen ei muodollisesti ollut Vasemmistoliiton ehdokas, mutta puolue sopi tukevansa hänen uudelleenvalintaansa.

Ehdokkaaksi yrittäneet

Vasemmistolainen Ilkka Tillanen yritti ehdokkaaksi valitsijayhdistys Utopia 2006:n avulla, mutta kannattajakortteja kerättiin tukijoukon mukaan vain 15 440, eikä hän siis voinut osallistua itse vaaliin, koska kortteja olisi tarvittu vähintään 20 000. Tillanen kannattajineen katsoi, että Vasemmistoliiton mentyä käytännössä suoraan Halosen taakse vaaleista puuttui aidosti vasemmistolainen vaihtoehto. Tillanen kertoi jälkeenpäin, ettei hän aktiivisesti pyrkinytkään presidentiksi, vaan vain ehdokkaaksi voidakseen ottaa julkisesti kantaa.

RKP:n presidenttiehdokkaasta käytiin aikoinaan jäsenäänestys, jossa Lax voitti Eva Biaudet'n.

Tony Halme julisti aikoinaan olevansa käytettävissä Perussuomalaisten presidenttiehdokkaaksiTony Halme valmis perussuomalaisten presidenttiehdokkaaksi, mutta puolueen ehdokkaaksi valittiin Timo Soini.

Toinen vaalikierros

 Keskusta ja Kokoomus yhteistyöhön vaalin toisella kierroksella 

Suomen Keskusta ja Kansallinen Kokoomus sopivat vuonna 2005, että ensimmäisellä kierroksella hävinneen puolueen kampanjakoneisto siirtyy toiselle kierrokselle selviytyneen ehdokkaan taakse.

Keskustan puheenjohtaja ja pääministeri Matti Vanhanen lupasikin heti vaalituloksen selvittyä kampanjatukea Sauli Niinistölle. Myös Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen korosti vaalivalvojaisissa yhteistyötä Keskustan kanssa.

Keskustan puoluesihteeri Eero Lankia ilmoitti vaalipäivää seuraavassa televisiohaastattelussa, jossa myös Jyrki Katainen oli läsnä, että keskustalaiset voisivat toivoa Sauli Niinistöltä tarkennuksia liittoutumattomuuteen. Niinistö oli ilmoittanut viimeisessä ensimmäisen kierroksen televisiotentissä yhtyvänsä vaatimukseen siitä, että Nato-jäsenyydestä järjestettäisin neuvoa-antava kansanäänestys. Lisäksi Lankian mielestä monet keskustalaiset vierastavat sanaa porvari (niin sanottu porvariyhteistyö), koska he tuntevat olevansa useissa tapauksissa keski- tai pienituloista tavallista väkeä, vaikkakaan eivät ole sosialisteja.

 Halosen kampanja keskittyi maaseudun naisiin 

SDP:n johtama kampanja keskittyy maaseudun naisiin, joiden uskotaan ajattelevan niin, että sukupuolella on suuri merkitys presidenttiä valittaessa. Halosen toisen kierroksen kampanja alkoi Vanhasen kotikunnasta Nurmijärveltä.

SDP:n puheenjohtaja Eero Heinäluoma kommentoi puolueen historian parasta tulosta presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella korostaen, että tärkeintä on se, että Suomen Keskustan hermo pitää tarkoittaen sitä, ettei presidentinvaali vaikuta Suomen nykyiseen eikä tulevaan hallituspolitiikkaan.Demari.fi − Heinäluoma: "Historian paras tulos"

Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja houkutteli keskustalaisia verkkosivuillaan seuraavasti: "Jos vastakkainasettelujen aika kuulemma on ohi, niin sen kanssa ei kovin hyvin istu nyt arvoonnostettu porvarillinen yhteistyö." Toisaalta vastaavaa kritiikkiä on esitetty myös SDP:n ja Vasemmistoliiton yhteistyöstä.

Verkkoympäristössä ja tekstiviesteinä levisi siteeraus Karjala-lehdessä julkaistuksi väitetystä vappupuheessa, jossa Halonen olisi muka esittänyt vappuna 1976 Suomen liittämistä Neuvostoliittoon. ProKarelia korjasi tiedottamansa virheeksi. Iltapäivälehdet osoittivat pian väitteen perättömäksi. Halonen itse totesi: "Jos 1970-luvulla sosiaalidemokraattinen SAK:n lakimies olisi pitänyt sellaisen vappupuheen, niin se työsuhde olisi jäänyt aika lyhyeksi."

Viikolla kolme kierteli tekstiviestejä, joiden mukaan Patmos Lähetyssäätiön Leo Meller oli saanut haltuunsa asiakirjan, jonka mukaan Halonen oli EU:ssa allekirjoittanut Jerusalemin itäpuolen palestiinalaisille luovuttavan sopimuksen. Meller kiisti väitteen todenperäisyyden.

 Pudonneilta ehdokkailta siirtyvät äänestäjät ratkaisivat lopputuloksen 

Ensimmäisellä kierroksella pudonneista ehdokkaista Heidi Hautala ja Timo Soini sanoivat, etteivät aio "testamentata" ääniään kenellekään.

Vanhanen ja Bjarne Kallis ilmoittivat äänestävänsä Niinistöä. Myös Henrik Lax ilmoitti suoraan äänestävänsä porvarillista ehdokasta eli Niinistöä. Lisäksi Arto Lahti antoi täyden tukensa toisella kierroksella Niinistölle.

Pudonneista ehdokkaista kukaan ei sanonut tukevansa Halosen uudelleenvalintaa.

 Mielipidetiedustelut ja vaalitulokset

 Ovensuukyselyt 

Kannatus %TS 18. 1.Teettäjä ja tekijä Turun Sanomat, 1 000 haastateltua, 39 prosenttia ei ilmaissut kantaansa, virhemarginaalia ei arvioitu ±-prosenttiyksikköinä. Haastattelupaikat Loimaa, Naantali, Turku, Salo ja Uusikaupunki. Turun Sanomat3 Sauli Niinistö47 %9 Tarja Halonen53 %

 Ensimmäisen kierroksen mielipidetiedustelut 

Kannatus %Vaali 15. 1.Vertailun vuoksi ensimmäisen kierroksen vaalitulos (15. tammikuuta).Ennakko- äänestys 4-5. ja 7. 1.Vertailun vuoksi ensimmäisen kierroksen ennakkoäänet (4-5. ja 7. tammikuuta).YLE 10.–11. 1.Teettäjä YLE, tekijä Taloustutkimus 10.–11. tammikuuta, 1 582 haastateltua, 29 prosenttia ei ilmoittanut mielipidettään, virhemarginaali ± 2,5 prosenttiyksikköäMTV3 viikot 52, 1 ja 2Teettäjä MTV3, tekijä Research International viikoilla 52, 1 ja 2 (vuodenvaihde), 1 200 haastateltua, 21 prosenttia ei ilmaissut kantaansa, virhemarginaali ± 3 prosenttiyksikköäHS 5.–7. 1.Teettäjä Helsingin Sanomat, tekijä Suomen Gallup 5.–7. tammikuuta, 1 500 haastateltua, 15 prosenttia ei sanonut kantaansa, 9 prosenttia ei tiennyt vielä, Halosen virhemarginaali ± 2,5 prosenttiyksikköä, Vanhasen ja Niinistön noin ± 2HS 27.–29. 12.Teettäjä Helsingin Sanomat, tekijä Suomen Gallup 27.–29. joulukuuta, 1 401 haastateltua, kolmen eniten kannatetun ehdokkaan virhemarginaali ± 2,5 prosenttiyksikköäAL 12.–29. 12.Teettäjät Aamulehti ja Turun Sanomat, tekijä MC-Info 12.–29. joulukuuta, 1 500 haastateltua, kolmen eniten kannatetun ehdokkaan virhemarginaali ± 1,55 prosenttiyksikköäHS 7.–17. 12.Teettäjä Helsingin Sanomat, tekijä Suomen Gallup 7.–17. joulukuuta, 1 400 haastateltua, virhemarginaali ± 2,5 prosenttiyksikköäYLE  9. 12.Teettäjä YLE, tekijä Taloustutkimus, julkaistu 9. joulukuuta, 1 400 haastateltua, virhemarginaali ± 2,5 prosenttiyksikköä. Arto Lahti ei ollut vaihtoehtona.HS 11/05Teettäjä Helsingin Sanomat, tekijä Suomen Gallup marraskuussa, ? haastateltua, virhemarginaali ± ? prosenttiyksikköä. Arto Lahti ei ollut vaihtoehtona.YLE 11/05Teettäjä YLE, tekijä Taloustutkimus, julkaistu marraskuun alussa, 1 452 haastateltua, virhemarginaali ± 2,5 prosenttiyksikköä. Arto Lahti ei ollut vaihtoehtona. Kysely: Halosen kannatus yhä vahvaaHS 10/05Teettäjä Helsingin Sanomat, tekijä Suomen Gallup, julkaistu 30.10.2005. Gallupluvut eivät hätkäytä Halosen haastajiaHS 09/05Teettäjä Helsingin Sanomat, tekijä Suomen Gallup, julkaistu 25.9.2005, virhemarginaali ± 2,5 prosenttiyksikköä. Niinistön kannatus nousussa V-Ss 08/05Teettäjä Väli-Suomen sanomalehdet, tekijä Suomen Gallup, julkaistu 23.8.2005, 1 400 haastateltua, virhemarginaali ± 2,5 prosenttiyksikköä. Niinistö ohittanut suosiossa VanhasenYLE 05/05Teettäjä Yleisradio, julkaistu 19.5.2006, 2 417 haastateltua, virhemarginaali ± 2,5 prosenttiyksikköä. Halonen kärjessä presidenttikyselyssäAL 04/05Teettäjä Aamulehti, tekijä Research International, julkaistu 9.4.2005, noin 1 000 haastateltua. Kysely: Niinistö ohittanut Vanhasen presidenttipelissä 2 Bjarne Kallis 2,0 1,811221,4 2 11 1 1 3 Sauli Niinistö24,1 21,920 19 21 20 20,320 18 24 19 20201920194 Timo Soini 3,4 2,64 3 3 2 1,42 1 1 1 15 Heidi Hautala 3,5 2,44 3 3 2 2,32 2 3 1 236 Henrik Lax 1,6 1,4111 1 1,0 1 1 1 1 117 Matti Vanhanen18,6 20,018 17 18 18 16,5 19 19 18 15 15171720108 Arto Lahti 0,4 0,51 <1 <1 1 0,9 1 9 Tarja Halonen46,3 49,452 55 51 54 56,2 55 58 52 615858585345

Prosenttiosuuksien summat voivat ylittää 100 pyöristysten vuoksi.

 Mielipidemittaukset ennen ensimmäistä kierrosta 

Mielipidetiedustelujen mukaan Tarja Halonen johti pitkään presidentinvaalikamppailua. Kuitenkin vaalin lähestyessä Halosen suosio näytti jatkuvasti vähentyvän. Toisaalta MTV3:n tutkimus, joka tehtiin kolmen eri viikon aikana, ei näyttänyt Halosen kannatuksen muuttuneen koko tänä aikana.

Mittausten valossa olisi ollut mahdollista, että Halonen olisi saanut ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä. Joulukuisten mittausten mukaan hän olisi myös voittanut toisella kierroksella kumman tahansa silloisista potentiaalisista vastaehdokkaistaan, Matti Vanhasen tai Sauli Niinistön, noin 65 prosentin ääniosuudella vastustajan 35 prosenttia vastaan.

 Analyysiä ensimmäisen kierroksen ennakkoäänistä 

Presidentinvaalin ensimmäisen kierroksen ennakkoäänestys suoritettiin 4.-10. tammikuuta. Ennakkoäänestyksen tulokset julkistettiin vaalipäivän iltana heti vaalihuoneistojen sulkeuduttua, jolloin saatiin tietää myös lopullinen ensimmäisen kierroksen äänestysprosentti. Ennakkoon äänensä antoi 30,7 prosenttia äänioikeutetuista, mikä on noin 3 prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuoden 2000 vaalien vastaavassa vaiheessa.

Ahkerimmin äänestettiin Lapin ja Satakunnan vaalipiirien alueella, laiskimmin taas Helsingissä ja Uudellamaalla. Sukupuolten välinen ero äänestysaktiivisuudessa on aiempiin vaaleihin verrattuna jälleen kasvanut: naisista äänensä ennakkoon antoi yli 34 prosenttia, miehistä 27 prosenttia. Lisäksi iäkkäät ja eläkeläiset ennakkoäänestivät paljon vilkkaammin kuin nuoret.

Äänestysvilkkauden vaikutuksista tuloksiin spekuloitiin. Maan keskiarvoa aktiivisemmat alueet, edellisten lisäksi Itä-Suomi, ovat yleensä Keskustapuolueen ja vasemmiston tukialueita, kun taas vähemmän äänestäneissä etelässä ja suurissa kaupungeissa Kokoomus on tavallisesti voimakkaimmillaan, mutta Keskusta pikkutekijä. Tilanteen arveltiin suosivan tällaisenaan joko Halosta, Vanhasta tai kenties molempia, mutta haittaavan Niinistöä. Tätä veikkausta tuki myös nuorten tavallistakin alhaisempi äänestysalttius.

Johtopäätökset äänestysvilkkauden vaikutuksesta osoittautuivat ensimmäisen kierroksen vaalipäivänä loppujen lopuksi hyvin epäluotettaviksi, koska kantaansa vaalipäivään asti harkinneet aiheuttivat merkittäviä muutoksia Niinistön eduksi ja Haloselle epäedullisesti.

 Toisen kierroksen mielipidetiedustelut 

Kannatus %YLE  25.-26.1.Teettäjä YLE, tekijä Taloustutkimus 25.–26. tammikuuta, 1 480 haastateltua, 15 prosenttia ei ilmaissut kantaansa, virhemarginaali ± 3 prosenttiyksikköäMTV3 18.-25.1.Teettäjä MTV3, tekijä Research International 18.-19. (puolet) ja 24.-25. (puolet) tammikuuta, 965 haastateltua, 37 prosenttia ei ilmaissut kantaansa, virhemarginaali ± 3,2 prosenttiyksikköäHS 24.–25.1.Teettäjä Helsingin Sanomat, tekijä Suomen Gallup 24.–25. tammikuuta, 1300 haastateltua, 24 % ei ilmaissut kantaansa, virhemarginaali ± 3 prosenttiyksikköäMTV3 16.-18.1.Teettäjä MTV3, tekijä Research International, 760 haastateltua, 32 prosenttia ei ilmaissut kantaansa, virhemarginaali ± 3,6 prosenttiyksikköäHS 16.–17.1.Teettäjä Helsingin Sanomat, tekijä Suomen Gallup 16.–17. tammikuuta, ? haastateltua, "lähes viidennes" ei ilmaissut kantaansa, virhemarginaali ± 3 prosenttiyksikköä3 Sauli Niinistö45 %45 %49 %45 %47 %9 Tarja Halonen55 %55 %51 %55 %53 %

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Vaalit.fi − Ensimmäinen kierros
 Vaalit.fi − Toinen kierros
 Presidentinvaali 2006 – Tietoa vaaleista Oikeusministeriön vaalit.fi -sivustolla
 Vaalit 2006 – YLEn vaalisivusto
 Ehdokkaat ulkomaisen median tenteissä  Ulkoasiainministeriön sivulla

2006
Luokka:Vuoden 2006 vaalit