Carl Nielsen

pienoiskuva|Nielsenin lapsuudenkoti Nørre Lyndelsessä.
Carl August Nielsen (9. kesäkuuta 1865 Sortelung – 3. lokakuuta 1931 Kööpenhamina) oli tanskalainen säveltäjä.

 Elämäkerta 
Nielsen syntyi Fynin saarella. Hänen vanhempansa olivat Niels Jørgensen (1835–1916) ja Maren Kristine Johansen (1837–1896), joille syntyi 12 lasta. Isä oli maalari ja musikantti, ja perhe eli monia vuosia suuressa puutteessa. Lapsista kaksi kuoli nuorena, neljä muutti Yhdysvaltoihin ja yksi Australiaan. Kotimaahan jäi Carlin lisäksi kolme veljeä ja yksi sisar.

Carl, lapsista järjestyksessä seitsemäs, oli musikaalinen. Hän harjoitteli viulunsoittoa kahdeksan vuoden ikäisestä isänsä ja kansakoulunopettajansa johdolla. Ensimmäisen sävellyksensä, polskan viululle, Carl sävelsi yhdeksänvuotiaana. Hän pääsi 14-vuotiaana (1879) soitto-oppilaaksi Odensen rykmentin soittokuntaan, jossa hän oppi soittamaan trumpettia ja muita puhallussoittimia. 

Carl Nielsen halusi kuitenkin jatkaa viulunsoiton opintojaan, ja vuoden 1884 alusta hänet hyväksyttiin Kööpenhaminan konservatorion oppilaaksi. Siellä ollessaan hän aloitti myös sävellystyönsä. Hän sai opintonsa päätökseen vuonna 1886 ja toimi aluksi sijaisena eri orkestereissa, kunnes sai vuonna 1889 Kuninkaallisesta orkesterista toisen viulun soittajan paikan. Nielsen avioitui vuonna 1891 kuvanveistäjä Anne Marie Brodersenin (1863–1945) kanssa, ja heille syntyi kolme lasta, Irmelin Rose (s. 1891),  Anne-Marie (s. 1893) ja Hans Børge (s. 1895). Lisäksi Nielsenillä oli kaksi avioliiton ulkopuolella syntynyttä lasta,  Carl August Hansen (s. 1888) ja Rachel Siegman (s. 1912).

Nielsen erosi vuonna 1905 Kuninkaallisen orkesterin viulistin toimesta. Sen jälkeen hän toimi sävellystyön ohella lisääntyvästi kapellimestarina. Vuosina 1908–1914 Nielsen oli Kuninkaallisen orkesterin kapellimestari, ja sen jälkeen hän toimi taas vapaana säveltäjänä ja orkesterinjohtajana. Säveltäjänä hän oli pääosin itseoppinut. Näinä vuosina hän oli jo Tanskan merkittävin klassisen musiikin säveltäjä ja sinfonikko. Vuoden 1931 alussa Nielsen nimitettiin Kööpenhaminan konservatorion johtajaksi, mutta hän ehti hoitaa tehtävää vain yhdeksän kuukautta ennen kuolemaansa. Hän oli potenut sydänvian oireita jo kymmenkunta vuotta, mutta työskennellyt kaiken aikaa intensiivisesti. Nielsen kuoli Kööpenhaminan Rigshospitalet-sairaalassa vähän puolen yön jälkeen 3. lokakuuta 1931.

Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Nielsenin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön.

 Nielsenin tunnetuimmat teokset 

 Sinfoniat 
Nielsen sävelsi yhteensä kuusi sinfoniaa, ja niitä pidetään säveltäjän huomattavimpina ja arvostetuimpina teoksina.

Nro 1 g-molli op. 7 (1891–92) 
Nro 2 op. 16 Neljä luonnetyyppiä (1901–1902) 
Nro 3 op. 27 Sinfonia espansiva, sopraano- ja baritonisolistille (1910–1911) 
Nro 4 op. 29 Sammumaton (1915–1916) 
Nro 5 op. 50 (1921–22) 
Nro 6 Sinfonia semplice (1924–1925)

 Orkesteriteoksia 
Pieni sarja a-molli op. 1 jousille (1888)
Helios-alkusoitto op. 17 (1903)
Viulukonsertto op. 33 (1911)
Pan ja Syrinx op. 49, pastoraali (1917)
Seitsemän kohtausta näytelmämusiikista Aladdin (1918–1919)
Huilukonsertto (1926)
Mielikuvitusmatka Färsaarille, rapsodia (1927)
Klarinettikonsertto op. 57 (1928).

 Oopperat 
 Saul og David (1898–1901)
 Maskarade (1904–1906)

Lähteet

Kirjallisuutta
 Fog, Dan – Schousboe, Torben: Carl Nielsen: Kompositioner. København: Nyt Nordisk Forlag, 1965.


 Aiheesta muualla 

 Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Carl Nielsen (koko sävellystuotanto listattuna suomalaisia tiedonhakijoita ajatellen)

 Vapaasti käytettävissä olevia Nielsenin partituureja Mutopia Project

Luokka:Tanskalaiset säveltäjät
Luokka:Romantiikan säveltäjät
Luokka:Tanskalaiset oopperasäveltäjät
Luokka:Vuonna 1865 syntyneet
Luokka:Vuonna 1931 kuolleet