Pielisjoki

Pielisjoki (https://kaino.kotus.fi/svenskaortnamn/?a=find&qfind=Pielis+älv) on Vuoksen vesistön Pielisen reittiin kuuluva virta ja suurin Saimaaseen virtaava joki. Sen kautta Pohjois-Karjalan suurin järvi Pielinen laskee Pyhäselkään. Pielisjokea on kanavoitu. Joensuu on nimensä mukaisesti Pielisjoen suu.

Pielisjoen katsotaan syntyneen Uimaharjun murtuessa Pielisen vesimassojen painosta jääkauden jälkeen.

Pielisjoki koki suuren muutoksen 1970-luvun alussa, jolloin Kuurnan uusi kanava valmistui ja vanhat kanavat Saapaskoskella, Jakokoskella, Haapavirrassa, Paiholassa ja Kuurnassa (vanha kanava) jäivät pois käytöstä. Veden pinta nousi Kuurnan kanavan yläpuolella niin, että kaksi lähintä sulkua Kuurna (vanha) ja Paiholan kanava jäivät kokonaan veden alle. 

 Sivujoet 

 Koitajoki
 Jukajoki
 Iiksenjoki
 Kuusoja
 Oksoja

 Kanavat 

Pielisjokeen rakennettiin 1870-luvulla 10 sulkukanavaa.

 Vanhoja kanavia 

 Saapaskosken kanava (1878), sulku jäänyt pois Kuurnan kanavan valmistuttua 1971Suomen kanavat: Saapaskosken kanava
 Häihän kanava (1879)
 Haapavirran kanava, Kontiolahti (1883)
 Jakokosken kanava, Kontiolahti, (1878), toimii nyt museokanavana.
 Utran kanava, Joensuu, (1832 suluilla varustettu kanava, ensimmäisen laatuaan SuomessaUtran kanava Pielisjoen koulun sivuilla), seuraavan kanavan työt aloitettiin 1874)

 Käytössä olevat kanavat 

 Kaltimon kanava, Eno, (1879, nykyinen kanava 1958). Kaltimon sulku on nousukorkeudeltaan Pielisjoen suurin (9 metriä) (1879 rakennettu vanha Kaltimon kanava sijaitsee noin 2 km ylävirtaan nykyisestä).
 Kuurnan kanava, Kontiolahti, (1876, nykyinen kanava 1971), pudotuskorkeus 7 metriä, yksi sulku (1876 rakennettu vanha Kuurnan kanava sijaitsee noin 1 kilometriä ylävirtaan nykyisestä)
 Joensuun kanava (ensimmäinen kanava 1877, toinen 1923, nykyinen kanava 1971, pudotuskorkeus 0,3 mSuomen kanavat: Joensuun kanava)

Kaikissa Pielisjoen kolmen kanavan suluissa ja avattavissa silloissa on kauko-ohjaukset. Niitä ohjataan Joensuun kanavan käyttökeskuksesta. Joensuun kanavasta on mahdollista kulkea myös itsepalveluohjauksella, mikäli kanavan läppäsillan avausta ei tarvita.

Pielisjoen kanavien ja avattavien siltojen käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana Mismo Oy.

 Voimalaitokset 
 UPM Energy Oy:n Kaltimon voimalaitos (UPM Kymmene), valmistui 1950-luvulla. 
 Kuurnan voimalaitos (Kuurnan Voima Oy), valmistui 1971.

 Sillat 

Pielisjoen ylittävät sillat yläjuoksulta alkaen ovat:
 Uimasalmen maantie- ja rautatiesilta, Eno, Uimaharju, kantatie 73, läppäsillat
 Kaltimon silta, Enon kirkonkylä, (1924), seututie 514, kääntösilta
 Kaltimon voimalaitoksen silta, Eno
 Mönnin silta, Kontiolahti, (2006), yhdystie 5100
 Kuurnan voimalaitoksen silta, Kontiolahti (1971), Kuurna-Kulhontie, läppäsilta
 Pekkalan sillat, Joensuu, (1983 ja 2011), valtatie 6 ja valtatie 9
 Joensuun rautatiesilta, Joensuu, ensimmäinen silta (1894), Joensuu-Pieksämäki-rata ja Joensuu-Kontiomäki-rata, nostosilta
 Sirkkalan silta, Joensuu (2014)  läppäsilta
 Itäsilta ja Länsisilta, Joensuu (1864), Siltakatu, Kanavasilta, läppäsilta
 Suvantosilta; Joensuu, (1974), pituus 542 metriä, nostosilta
 Ylisoutajan silta, Joensuu (2014), pituus 130 metriä, kääntösilta

Asutusta joen rannassa
Pielisjoen rannassa ovat muun muassa seuraavat taajamat, kylät ja kaupunginosat: 
 Kontiolahdessa: Jakokoski, Paihola, Kulho, Lehmo, Kupluskylä. 
 Joensuussa: Utra, Ranta-Mutala, Siihtala, Joensuun keskusta, Iiksenniitty, Karsikko, Sirkkala, Penttilä, Uimaharju, Paukkaja, Eno.

 Karelia-soutu 
Heinäkuussa järjestettävä retkisoutu Karelia-soutu kulkee alas Pielisjokea Pyhäselälle Joensuuhun ja Liperiin.

Kirjallisuutta
 Vesajoki, Heikki ja Pihlatie, Matti: Pielisjoki Elämän virta (A Stream of Life).2011. . Kustantaja: Luontokuva M. Pihlatie

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Suomen joet
Luokka:Joensuun luonto
Luokka:Pielisen reitin valuma-alue