Töölön kisahalli

Töölön kisahalli, entinen Messuhalli, on urheiluhalli Helsingin Taka-Töölössä. Halli sijaitsee Olympiastadionin, Oopperan, Helsingin jäähallin, Töölön jalkapallostadionin ja Töölön pallokentän lähistöllä. Halliin on sisäänkäynnit Mannerheimintieltä ja Paavo Nurmen kujalta. Näyttelyjen ja messujen paikaksi Messuhalli valmistui vuonna 1935. Kun Itä-Pasilaan vuonna 1975 valmistui Helsingin Messukeskus, vanha Messuhalli siirtyi Helsingin kaupungin omistukseen ja sai nykyisen nimensä.

Töölön kisahalli palvelee muun muassa sisäliikuntalajien harrastajia, liikuntaseuroja, järjestöjä, kouluja, ohjatun liikunnan asiakkaita ja tapahtumia. Kisahallissa on lähes 600 000 vuosittaista kävijää. Rakennus on kulttuuri- ja rakennushistoriallisesti arvokas osa valtakunnallisesti merkittävää olympiarakennusten kokonaisuutta. 

 Historia 
pienoiskuva|Suomen postilaitos julkaisi vuonna 1969 postimerkin Suomen Messujen 50-vuotisen toiminnan kunniaksi. Messut järjestettiin vuosina 1935–1975 postimerkissä esitetyssä Messuhallissa, josta kuvassa sen päätysilhuetti.
Rakennus valmistui vuonna 1935 ja oli alun perin nimeltään Messuhalli. Sen suunnittelivat arkkitehdit Aarne Hytönen ja Risto-Veikko Luukkonen ja rakennutti Suomen Messut Osuuskunta messu- ja näyttelytiloiksi. Vuonna 1950 sen pohjoispuolelle valmistui lisärakennus, josta käytettiin nimeä B-Messuhalli tai Pikku-Messuhalli. Sen tieltä purettiin paikalla aikaisemmin sijainnut ratsastusmaneesi Hippodrom. Vuonna 1962 rakennettiin viereisen aukion, nykyisen Mäntymäenkentän, toiseen reunaan lisätiloiksi väliaikaisella luvalla vielä betonielementtihalli, josta käytettiin nimeä C-messuhalli eli Kansojen halli. Se purettiin vuonna 1975. Ja siirrettiin Turkuun Orikedon teollisuusalueelle.

Messuhalleja käytettiin myös urheilukilpailuissa ja konserteissa. Ensimmäinen suuri urheilutapahtuma oli Suomen ensimmäinen ammattinyrkkeilytapahtuma kesäkuussa 1935, jossa Gunnar Bärlund voitti tyrmäyksellä Saksan Arno Kölblinin. Joulukuussa 1936 Messuhallissa järjestettiin silloisen presidentin P. E. Svinhufvudin 75-vuotissyntymäpäiväjuhlat. Talvi- ja jatkosodan aikana Messuhalli oli jatkosodan asemiesiltojen näyttämönä. Samoin hallissa järjestettiin sotien aikana sotasaalisnäyttelyitä.

Joulukuussa 1938 Messuhallissa pidetyillä Sirkus-Messuilla virolainen sirkustaiteilija Edvard Laas (s. 1909) sai surmansa trapetsiesityksen aikana pudottuaan 10 metrin korkeudesta päälleen hallin sementtilattialle kannatusvaijerin katkettua.Järkyttävä onnettomuus eilen Messuhallissa. Trapetsitaiteilija putosi hallin katosta lattialle, Helsingin Sanomat, 27.12.1938, nro 348, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

pienoiskuva|left|Asemiesilta Messuhallissa 8. huhtikuuta 1943.
Sodan jälkeen 1940-luvulla Messuhalli oli useiden poliittisten juhlien näyttämönä. Siellä kokoontuivat uudet poliittiset vasemmistolaiset ryhmät, Suomi-Neuvostoliitto-seura järjesti Messuhallissa suurtapahtumiaan. Vuoden 1952 olympialaisissa siellä pidettiin voimistelu-, paini-, nyrkkeily- ja painonnostokilpailut sekä koripallon loppuottelut. A-Messuhallissa ovat konsertoineet muun muassa Louis Armstrong, The Beach Boys, Deep Purple, Paul McCartney & Wings, Slade, Gary Glitter ja Uriah Heep.

pienoiskuva|Messuhalli tulessa kesäkuussa 1966.
Kesäkuussa 1966 rakennuksen katto syttyi korjaustöiden yhteydessä tuleen ja koko halli oli vaarassa tuhoutua täysin. Palossa tuhoutui vesikaton lisäksi päähallin sisustus ja vahingot nousivat yli miljoonan markan. Hallissa oli uhkaava palonalku myös vuonna 2007.

Kun Itä-Pasilaan vuonna 1975 valmistui Helsingin Messukeskus, vanha Messuhalli siirtyi Helsingin kaupungin omistukseen ja sai nykyisen nimensä.

Kisahalli on yksi Docomomon valitsemista modernin arkkitehtuurin merkkikohteista Suomessa.

Helsingin kaupunki suunnittelee Kisahallin perusparannusta alkavaksi 2020-luvun lopulla, jonka on tarkoitus parantaa hallin käyttöturvallisuutta ja monipuolistaa sen tiloja. Perusparannus valmistunee aikaisintaan vuonna 2031.

 Toiminta 
Kisahallilla voi harjoittaa monia liikuntamuotoja. Siellä on kuntosali, koripallokenttä, lentopallo- ja sulkapallokenttiä, pingispöytiä, permanto, volttirata, nyrkkeilysäkkejä, painimatto, alueita tanssia ja miekkailua varten sekä mahdollisuudet telinevoimisteluun.

Helsinkiläisistä urheiluseuroista muun muassa koripalloseura Helsinki Seagulls pelaa ottelunsa Töölön kisahallissa. Kisahallissa toimivat myös miekkailuseurat Miekka-Miehet, Ylioppilasmiekkailijat ja HABDA. 

Eniten Kisahallia käyttävät telinevoimisteluseurat, joista suurin on HIFK Gymnastics. Lisäksi salia käyttää muun muassa Voimisteluseura Helsinki. Myös cheerleaderit harjoittelevat Kisahallilla.

 Päihtyneiden säilytyssuoja ja selviämisasema 
Rakennuksen pohjoispäässä Paavo Nurmen kujan puolella toimi vuosina 1978–2021 Helsingin poliisilaitoksen ylläpitämä päihtyneiden säilytyssuoja.Kimmo Keskinen & Oula Silvennoinen: Helsingin poliisilaitoksen historia 1826–2001, s. 342–344. Helsingin kihlakunnan poliisilaitos, Helsinki 2004.Putkareissun osoite ei ole enää Kisahallin pääty – "Poliisin olisi pitänyt joka tapauksessa väistyä tiloista" Helsingin Uutiset 2.10.2021. Viitattu 10.5.2022. Samoissa tiloissa oli jo sitä ennen ollut poliisin putkatila. Säilytyssuojan yhteydessä toimi vuodesta 2001 kaupungin ylläpitämä selviämishoitoasema. Molemmat siirtyivät syksyllä 2021 Pasilan poliisitalon poliisivankilan yhteyteen, johon rakennettiin niille uudet tilat. Kisahallin säilytyssuojassa oli 45 erillistä putkaa, mikä teki siitä lajissaan Euroopan suurimman.Hannele Tulonen: Kameran silmä valvoo Kisahallissa Helsingin Sanomat 18.9.2004. Viitattu 23.7.2020.

 Lasimaalaus 
Messuhallin eteläpäässä olleessa ravintolassa oli ulospäin näkyvä 20 neliömetrin kokoinen moniosainen lasimaalaus. Sen maalasi Eino Kauria noin 1946 tai 1947. Se siirrettiin 1980-luvulla Tampereelle ravintola Tillikkaan. Molemmat ravintolat omisti Yhtyneet Ravintolat Oy, joka katsoi että Tillikan remontin yhteydessä se sopisi hyvin sinne. Osa laseista varastoitiin ja vain osa tuli ravintolaan.Anna Takala, Lasimaalaus muljahti Tampereelle, Helsingin Sanomat s. A12 25. huhtikuuta 2012

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Töölön kisahalli Helsingin kaupungin sivuilla
 Messuhalli ensimmäinen rakennusvaihe. Arkkitehdit A. Hytönen ja R-V. Luukkonen. Rakennuttaja Suomen Messut Osuuskunta, Arkkitehti, 01.08.1935, nro 8, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Helsingin urheiluhallit
Luokka:Kesäolympialaiset 1952
Luokka:Modernistinen arkkitehtuuri
Kisahalli