Eläke

Eläke on henkilölle tai hänen perheelleen maksettava korvaus työuran jälkeen sekä silloin, kun hän on kykenemätön ansaitsemaan elantoaan vamman tai sairauden vuoksi. 

Monissa Euroopan maissa käytössä olevan valtiollisen ja työuran aikaisiin ansioihin perustuvan vanhuuseläkkeen idean juuret ovat saksalaisen valtiomiehen Otto von Bismarckin vuonna 1889 tekemässä uudistuksessa paikalliseen etuusjärjestelmään. Maailmansotien jälkeisen ajan korkean syntyvyyden ja taloudellisen nousun takia vanhuuseläkejärjestelmän kestävyys ei herättänyt huolta ja vanhuuseläkkeistä tuli aiempaa suunniteltua anteliaampia. 2020-luvun mittaan merkittävä osa eurooppalaisista valtioista on kuitenkin joutunut uudelleenarvioimaan paikallisia eläkejärjestelmiään. 

Työssä olleiden työeläkkeet ovat pääsääntöisesti sidoksissa aikaisempiin tuloihin. Jos työeläke on jäänyt pieneksi tai työansioita ei ole lainkaan, henkilö voi saada Kelan maksamaa kansaneläkettä ja mahdollisesti myös takuueläkettä. Suomalaisten keskimääräinen kokonaiseläke oli 1 845 euroa kuukaudessa vuonna 2022 ja keskimääräinen työkyvyttömyyseläke 1 209 euroa kuukaudessa. Eläkkeet maksetaan Suomessa suurimmalta osin kunkin vuoden työeläkemaksusta. Osa eläkkeistä rahoitetaan käyttämällä niihin aiemmin kerättyjä rahastoja. Kansaneläkkeiden kulut rahoitetaan kokonaan valtion verovaroista.

Tulonsaaja voi myös säästää itselleen yksilöllistä lisäeläkettä yksityisen järjestelmän kautta, jolloin kyseessä on usein eläkevakuutus. Lisäeläkevakuutuksien vakuutusmaksutulot eivät ole kuitenkaan riittäneet aina maksussa olleiden lisäeläkkeiden kattamiseen, ja esimerkiksi yrittäjien lisäeläkkeet on jouduttu kustantamaan vuodesta 1997 alkaen 60–70-prosenttisesti eläkelaitosten yhteisillä peruseläketurvan vakuutusmaksuilla ja varoilla, joista valtio on kustantanut osanHallituksen esitys 162/2013. https://www.finlex.fi/fi/esitykset/he/2013/20130162.

Verovaroista kustannetaan myös tutkinnon suorittamisen ja alle kolmivuotiaan lapsen hoidon ajalta karttunut työeläkkeenosaTyöeläkkeiden kustannustenjako. ELÄKETURVAKESKUKSEN KÄSIKIRJOJA 2/18. Kustannustenjako pähkinänkuoressa. https://www.etk.fi/wp-content/uploads/Tyoelakkeiden-kustannustenjako-2018.pdf, jota maksetaan vain niille, jotka ovat ehtineet ansaita koko työuransa aikana vähintään 18 410,22 euroa vuoden 2021 tasossa laskettuna.

Vanhuuseläkkeellä (ja osittaisella vanhuuseläkkeellä) saa ansaita vapaasti lisäansoita palkkatyön avulla. Työkyvyttömyyseläkkeen rinnalla voi ansaita korkeintaan 40 % eläkettä edeltävästä ansiotasosta. Osatyökyvyttömyyseläkkeellä ansaintaraja on 60 %. Täydellä työkyvyttömyyseläkkeellä voi kuitenkin aina ansaita 837,59 (vuonna 2021) euroa kuukaudessa, vaikka henkilökohtainen ansaintaraja onkin pienempi.

Eläkerahastot ovat suuria sijoittajia rahoitusmarkkinoilla. Vuonna 2008 Morgan Stanley arvioiden maailman eläkerahastoissa olevan maailmanlaajuisesti 20 biljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta pääomaa.http://www.economist.com/node/10533428?story_id=10533428 

Suomessa maksettiin eläkkeitä ja niihin rinnastettavia etuuksia yhteensä 40,2 miljardia euroa vuonna 2024. Yli 90 prosenttia eläkemenoista muodostui työeläkkeistä, joita maksettiin 36,4 miljardia euroa. Kela maksoi kansaneläkkeitä ja takuueläkkeitä yhteensä 2,7 miljardia euroa.

Eläkejärjestelmät
Yksityisiin rahastoihin perustuvissa järjestelmissä rahoitusmarkkinat, muun muassa pörssikurssit vaikuttavat eläkkeiden kertymiseen, ja ne voivat menettää arvoaan talouden taantumassa.http://www.msnbc.msn.com/id/27073061/ 
Työnantajien hallinnoimat rahastot voivat menettää varansa yhtiön konkurssissa, jolloin työntekijät jäävät ilman eläkettä.http://www.dol.gov/ebsa/newsroom/fsbankruptcy.html 

Suomen eläkejärjestelmässä lakisääteiset eläkkeet ovat tiedossa jo ennen niiden maksamisen alkamista. Vanhuuseläkettä maksetaan ihmisen kuolemaan saakka. Kerran tienattu eläke ei voi hävitä eläkevakuutusyhtiön tai työnantajan konkurssin vuoksi. Mikäli joku eläkelaitoksista ajautuisi vaikeuksiin, joutuisivat muut yhteisvastuuperiaatteen mukaisesti maksumiehiksi.https://suomenkuvalehti.fi/jutut/kotimaa/mielipide-kotimaa/suomalainen-elakeihme-kannattelee-huonoinakin-aikoina/ 

Työeläkkeiden rahoitus perustuu jakojärjestelmään, jossa työssäkäyvät kustantavat pääasiassa eläkkeellä olevien etuudet. Kukin sukupolvi saa siis eläkkeisiinsä rahoituksen nuoremmilta ikäluokilta. Nuorempien sukupolvien eläkkeisiin vaikuttaa tulevaisuudessa myös elinajanodotteeseen sidottu elinaikakerroin, joka vähentää eläkettä, ellei työskentele nykyistä pitempään.

Suomessa eläke on ansiotuloa, josta maksetaan valtion tuloveroa veroasteikon mukaan ja kunnallisveroa kunnan veroprosentin mukaan. Eläkkeensaajia on eniten tulotasolla, jolla eläkkeestä ei makseta veroa tai veroprosentti on pieni. Noin 32 prosentilla eläkeläisistä eläke jää alle 1 250 euron ja verot siten alle neljän prosentin. Noin 14 prosenttia eläkeläisistä saa yli 2 500 euron eläkettä, millä tulotasolla veroprosentti nousee yli 20:een. Yli 4 000 euron eläkettä saa 2 prosenttia eläkeläisistä, jolloin veroja maksetaan yli 28 prosenttia. 

Eläkeikä
Vanhuuseläkkeelle jäämisen ikä vaihtelee Euroopassa noin 60 ja 72 vuoden välillä. Lähes kaikissa maissa eläkeikiä nostetaan 2010-, 2020- ja 2030-luvuilla. Näitä toimia on perusteltu sillä että keskimääräinen elinaika on kasvanut, ja siitä sama osuus pitäisi tehdä edelleen työtä.http://news.bbc.co.uk/2/hi/business/10326002.stm http://www.independent.co.uk/news/world/europe/sarkozy-follows-europe-in-raising-retirement-age-1983938.html 

Vanhuuseläkeiän nostoa pidetään yhtenä keinona siihen, miten valtiot voivat vastata kohonneiden eläkemaksujen valtiontaloudelle asettamaan haasteeseen. Monet Euroopan valtiot ovat nostaneet eläkeiän 65 ikävuodesta 67 ikävuoteen tai vielä korkeammaksi.

Suomessa

Vuonna 2017 eläkejärjestelmää uudistettiin niin, että nuoremmilla ikäluokilla eläkeiän alaraja tulee olemaan 65 vuotta. Julkisilla aloilla on ammatillisia ja henkilökohtaisia eläkeikiä, jotka poikkeavat yleisestä eläkeiästä. 

Eläkeiän nousu alkoi Suomessa vuonna 2018, jolloin vuonna 1955 syntyneiden alimmaksi eläkeiäksi tuli 63 vuotta ja 3 kuukautta. Eläkeikä on noussut ikäluokittain 3 kuukaudella, kunnes vuosina 1962–1964 syntyneet saavuttavat 65 vuoden iän. Suomalaisten elinajanodotteeseen sidotaan vuonna 1965 ja sitä myöhemmin syntyneiden alin eläkeikä, joka vahvistetaan lähempänä eläkeaikaa.

Eri eläkelajeja
Eläke antaa tyypillisesti turvaa vanhuuden, työkyvyttömyyden tai perheenhuoltajan kuoleman varalta. Suomessa työansiot kerryttävät työeläkettä, ja kansaneläke takaa vähimmäisturvan niille, jotka eivät saa työeläkettä tai joiden työeläke on hyvin pieni. Suomen työeläkelakien, kansaneläkelain ja perhe-eläkelain mukaan voi saada seuraavia eläkkeitä:
vanhuuseläke
osittainen (varhennettu) vanhuuseläke (vain työeläkkeenä)
työkyvyttömyyseläke ja ammatillinen kuntoutus
työuraeläke (vain työeläkkeenä)
perhe-eläke. 
varhaiseläke

 Kolmas ikä 
Eliniän pidentymisen myötä eläkevuosista on muodostunut uusi ikävaihe, niin sanottu kolmas ikä. Sitä odotetaan ja siihen hakeudutaan.Työtahdin pitäisi keventyä viimeisinä työssäolovuosina (Helsingin yliopiston tiedote 24.1.2007) 

Lähteet

 Kirjallisuutta 
 Ilka Haarni: Kolmas elämä. Gaudeamus, 2010. .

Aiheesta muualla

 Tilasto Suomen eläkkeensaajista Eläketurvakeskus
 Työeläke.fi
 OECD: Pension systems /

*
Luokka:Kansaneläkelaitos
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit