Biblia (raamatunkäännös)

Biblia, Se on: Coco Pyhä Ramattu, Suomexi oli ensimmäinen koko Raamatun suomennos, joka julkaistiin vuonna 1642 Ruotsin luterilaisen valtionkirkon käyttöön Suomessa. Nykyisin sanalla Biblia viitataan ennen kaikkea käännöksen nuorimpaan vuoden 1776 laitokseen, jota on kutsuttu myös Vanhaksi kirkkoraamatuksi. Sen korvasi virallisessa käytössä uudempi käännös vuosina 1933 ja 1938.

Ruotsin valtionhoitajana toiminut Kaarle-herttua asetti komitean suomenkielisen raamatunkäännöksen laatimiseksi vuonna 1602. Käännöksen teksti perustui osittain Mikael Agricolan 1500-luvulla laatimiin Uuden testamentin ja Vanhan testamentin osien käännöksiin. Ensimmäinen painos tuotettiin Tukholmassa vuonna 1642, mutta siitä vain hieman yli puolet toimitettiin Suomeen. Ensimmäinen kieliasultaan uudistettu laitos oli vuonna 1685 Turussa painettu Gezeliuksen Raamattu eli niin sanottu Sotaraamattu. Uudistetut laitokset toimitettiin jälleen vuosina 1758 ja 1776. Näistä jälkimmäisestä otettiin uusia painoksia 1900-luvun alkuun asti.

 Biblian syntyvaiheet 

Kaarle-herttua oli asettanut vuonna 1602 piispa Sorolaisen johtaman komitean kääntämään Raamatun suomeksi.Parvio 1959, s. 255. Kun kuitenkin komitean keskeinen jäsen, Turun koulun rehtori Marcus Henrici Helsingius kuoli jo vuonna 1609 ja kun yleinen poliittinen ilmapiiri ajoi piispa Sorolaisen vaikeuksiin, jäi työ keskeneräiseksi.

Piispa Isaacus Rothovius jakoi heti Turkuun tultuaan Raamatun kirjoja eri papeille käännettäväksi.Laasonen 1991, s. 56 Käännöstyön kiirehtiminen on ymmärrettävää, sillä toisaalta oli saatava Jumalan sana kansankielellä luettavaksi ja toisaalta Kustaa II Aadolfin ruotsinkielinen kirkkoraamattu oli ilmestynyt vuonna 1618.Luukko 1967, s. 341 Piispa saattoi ilmoittaa kuninkaalle vuonna 1630, että ensimmäinen suomenkielinen kokoraamattu oli valmis ja odotti painatustaan.Parvio 1959, s. 256

Painotyö lykkääntyi ilmeisesti Saksan sodan vuoksi, eikä käännöksen laatuunkaan oltu täysin tyytyväisiä. Nimenomaisesti Rothoviuksen ansiosta hanke ei päässyt unohduksiinLaasonen 1991, s. 57, ja vuoden 1636 valtiopäivillä asia oli uudelleen esillä.Parvio 1959, s. 257. Samoin vuonna 1638, jolloin piispa uudisti pyyntönsä ja hallitus asetti suomennoskomitean, puheenjohtajana Turun kirkkoherra Eskil Petraeus.Parvio 1959, s. 258 Muut jäsenet olivat Piikkiön kirkkoherra Gregorius Favorinus, Maskun rovasti Henrik Hoffman sekä Turun Akatemian pyhien kielten professori Martinus Stodius. Komitean saamissa ohjeissa vaadittiin paitsi puhdasta suomea, “jota kaikkialla Suomessa pystytään hyvin ymmärtämään”, myös nimenomaan alkukielen mukaista käännöstä, jonka kuitenkin tuli vastata Martti Lutherin tekemän käännöksen tulkintoja.http://sokl.joensuu.fi/aineistot/aidinkieli/kirjasuomi/biblia.html  Komitean työ ilmeisesti pohjasi suurelta osalta aiempaan käännökseen, Parvio 1959, s. 259 sillä jo syksyllä 1640 tukholmalainen kirjanpainaja Henrik Keyser aloitti painatuksen.Luukko 1967, s. 342. Koko Raamattu valmistui vuonna 1642Parvio 1959, s. 260 ja käännöstyön tehneille neljälle kirkonmiehelle annettiin palkaksi koko manttaalin talo elinikäiseksi läänitykseksi ja yhdet kirkonkymmenykset.Luukko 1967, s. 343.

Raamattua painettiin 1 200 kappaletta, joista 750 tuli Suomeen.Parvio 1959, s. 262. Kun koristeellinen kirja oli valmis, tajuttiin Suomessa tapahtuman merkitys ja tämän johdosta 31. heinäkuuta 1642 jokaisessa kirkossa pidettiin kiitosjumalanpalvelus.Parvio 1959, s. 261. Piispa Rothovius velvoitti papistoa hankkimaan Raamatun jokaiselle suomenkieliselle seurakunnalleParvio 1959, s. 263. kymmenen riikintaalerin sakon uhalla.Luukko 1967, s. 345

 Biblian käyttö nykyisin 

Biblia on edelleen käytössä joillain konservatiivisilla herätysliikkeillä, kuten vanhoillislestadiolaisilla, esikoislestadiolaisilla ja rukoilevaisilla, koska heidän mielestään Raamatun alkuperäinen sanoma välittyy siitä paremmin kuin uudemmista käännöksistä. Vanhoillislestadiolaiset eivät hyväksyneet 1930-luvulla ilmestyneitä käännöksiä käytettäväksi omissa tilaisuuksissaan, mutta he ovat kuitenkin hyväksyneet uusimman käännöksen vuodelta 1992, jonka valmistelussa oli mukana runoilija-pappi Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksestä, ja käyttävät myös sitä.Suviseurat 2007: Suviseurasanasto: raamatunkäännös . Viitattu 23.6.2009.

 Katso myös 

 Se Wsi Testamenti

 Lähteet 



 Viitteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 

 Biblia
 Finbible. Suomalaiset Raamatunkäännökset 1933–1938, 1776, 1642 apokryfikirjoineen sekä Se Wsi Testamenti 1548 ja Vanha Testamentti 1552 (niiltä osin kuin käännös on tuolloin tehty).

Luokka:Suomalaiset raamatunkäännökset
Luokka:Esikoislestadiolaisuus
Luokka:Rukoilevaisuus
Luokka:Vanhoillislestadiolaisuus