Sunnalaisuus

Sunnalaisuus on islaminuskon pääsuuntaus, johon kuuluu noin 80–90 prosenttia maailman noin 1,6 miljardista muslimista. Sunna tarkoittaa profeetan esikuvaa, jonka kautta on annettu Jumalan laki.Sanalla sunna viitataan ʾahlu s-sunnaan () eli perinteen kansaan tai ryhmään. Sana sunna () merkitsee islamissa erityisesti profeetta Muhammedin perinnettä. Sunneja kutsutaan myös ʾahlu  s-sunna wa-ǧamaaʿaksi (), jolla viitataan sunnien yhtenäisyyteen. Sunnalaisuus kehittyi klassiseen muotoonsa varhaisella 900-luvulla.* 

Ei ollut heti selvää, että juuri sunnalaisuudesta tulisi islamin johtava suuntaus. Vielä 900-luvulla näytti siltä, että šiialaisuus oli voittamassa, sillä vuonna 945 Iranista tullut šiialainen Ahmad ibn Buya valloitti Bagdadin ja julistautui abbasidikalifien suojelijaksi. Samaan aikaan Egyptin fatimidit olivat šiioja. Käänne tapahtui 1000-luvulla, kun turkkilaiset seldžukit loivat keskiaasialaisen Seldžukkien valtakunnan, joka oli rajoiltaan lähellä sassanidien entistä valtiota. He karkottivat buijidit Bagdadista ja asettuivat vuorostaan kalifin suojelijoiksi. Keski-Aasiasta tullut valloitus varmisti sunnien valta-aseman ja muovasi islamin nykyiseen muotoonsa. Seldžukit perustivat madrasa-laitoksen varmistamaan oikeaoppisten sunnalaisten virkamiesten ja pappien koulutuksen.

 Sunnalaisuuden tuntomerkit 

Sunnalaisuus eroaa islamin toisesta päähaarasta šiialaisuudesta tietyissä uskonnollisissa kysymyksissä. Suuntaukset voivat ajoittain pitää toisiaan vääräuskoisina. Sunnien ja shiiojen välillä esiintyy tämän takia väkivaltaisuuksia.

 Luultavasti tärkein teoreettinen ero on kysymys maallisen ja uskonnollisen vallan suhteesta. Sunnalaisuuteen kuuluu oppi uskovien komentajasta, yhdestä ainoasta kalifista, jolla ei kuitenkaan ole uskonnollista valtaa. Šiialaisuudessa sekä maallinen että uskonnollinen valta kuuluu samalle henkilölle eli imaamille. Nykyisin imaami on šiialaisuudessa kuitenkin kätkeytynyt.
 Symbolisella tasolla näkyvin ero on, että sunnien teologiassa ei korosteta Muhammedin vävyn Alin asemaa, kuten tapahtuu šiialaisuudessa, jonka uskontunnustukseen Ali on lisätty. Myös Alin poika Husain ibn Ali on šiialaisuudessa erityisasemassa. Šiiat viettävät hänen muistokseen Ašura-juhlaa, joka on šiiojen tärkein vuosittainen juhla.

 Sunnimuslimit nojautuvat sunnan tulkinnassa Koraaniin ja Muhammedin sunnaan, kun taas šiiat hyväksyvät myös imaamien sunnan jumalallisen lain lähteeksi.

pienois|pysty=0.65|Islamin symbolina käytetään usein kuunsirppiä, joskaan sillä ei ole yhtä keskeistä asemaa kuin kristityille ristillä tai juutalaisille Daavidin tähdellä.
 Sunnalaisuudessa šarian eli islamilaisen lain tulkinta kuuluu tasapuolisesti uskonoppineille, ulamalle eli viisaille miehille. Tehtävään pätevöityminen ei tapahdu suorittamalla muodollisia tutkintoja vaan opiskelemalla islamilaista lakia ja saavuttamalla luottamusta ja mainetta muslimien keskuudessa. Šiialaisuus on hierarkkisempi niin, että papiston huipulla ovat ajatollahit ja mardzat ja kaikkein korkeimmalla kätkeytynyt imaami.

 Uskonnonharjoituksessa on pieniä eroja. Sunnit rukoilevat viisi kertaa päivässä, šiiat voivat yhdistää viisi rukoustaan kolmeen rukoushetkeen. Paaston ajoituksessa käytetty valoisuuden arviointi voi poiketa puolella tunnilla.
 Sunnien ja šiiojen hadith-kokoelmat poikkeavat hieman toisistaan ja šarian määräykset ovat osittain erilaisia. Šiiat hyväksyvät ainoastaan valikoiden omakseen sunnien kuuden kirjan kokoelman.

Sunnalaisuudella ei ole virallista kuvasymbolia, ja se on muutenkin ikonoklastinen eli kuvakielteinen. Abbasidien symboleina olivat mustat liput. Islamin epäviralliseksi symboliksi nousi puolikuu. Se oli peräisin turkkilaisten Osmanien valtakunnasta, ei islamin varhaiskaudelta.

 Madhabit eli lakikoulukunnat 

Maḏhab (, monikko ) on arabiankielinen termi, joka viittaa islamilaiseen lakikoulukuntaan (fiqh). Islamissa vaikuttaa viisi suurta koulukuntaa, joiden katsotaan olevan keskenään yhdenvertaisia. Ne ovat:

 Hanafi, perustaja Abu Hanifa (k. 767) (suurin)
 Maliki, perustaja Malik ibn Anas (k. 795)
 Shafi’i, perustaja Muhammad al-Shafi‘i (k. 820)
 Hanbali, perustaja Ahmad ibn al-Hanbal (k. 855)
 Šiia: Ja’fari, perustaja Ja’far al-Sadiq (k. 765)

 Sunnien kuusi keskeistä hadith-kokoelmaa 

Sunnien tärkeimmät hadith-kokoelmat ovat niin sanotut kuusi kirjaa (Kutub as-Sittah). Koraanin ohella ne muodostavat sunnien pyhien kirjoitusten tärkeimmän koosteen, jonka tulkinta kuuluu ainoastaan uskonoppineille. Kokoelma vakiintui vasta 1100-luvulla, jolloin viimeinen kirjoittaja, Ibn Majah, hyväksyttiin mukaan. Kuusi kirjaa ovat:

 Sahih al-Bukhari
 Sahih Muslim
 Sunan an-Nasa’i
 Sunan Abi Dawud
 Jami` at-Tirmidhi
 Sunan ibn Majah

 Sunnalaisen islamin suuntauksia 
 Barelvi 
 Deobandi 
 Muslimiveljeskunta 
 Salafismi ja wahhabismi 
 Suufilaisuus (mystinen suuntaus, joka esiintyy myös šiialaisuudessa)

 Sunna-islamin levinneisyys 

pienois|keski|pysty=1.7|Islam maittain ja ryhmittäin. Vihreä väri kertoo sunnalaisuuden levinneisyydestä ja punaruskea väri šiialaisuuden levinneisyydestä.
Suurin osa tiedoista on laskettu tai otettu sivuilta CIA:N World Factbook  ja Adherents.com . Tietoa on haettu myös näistä lähteistä:

[1]: Imam Reza Network estimates link 
[2]: Encyclopedia Britannica 1997 edition
[3]: Registered religious communities in Finland (2003)
[4]: Tutkimus: Suomessa muslimien määrä viisinkertaistuu, YLE 

 Maa Asukasluku Muslimeja (%) Muslimeja Šiiamuslimeja (%) Šiiamuslimeja Sunnimuslimeja (%) Sunnimuslimeja Saudi-Arabia  24 600 000 100 % 24 600 000 10 % 2 460 000 90 % 22 140 000 Iran  69 500 000 99 % 68 805 000 90 % 61 924 500 10 % 6 880 500 Pakistan  162 400 000 97 % 157 528 000 20 % 31 505 600 80 % 126 022 400 Intia 1 103 060 000 14 % 154 500 000 20 % 30 900 000 80 % 123 600 000 Irak  28 800 000 97 % 27 936 000 65 % 18 158 400 35 % 9 777 600 Turkki 72 900 000 100 % 72 750 000 20 % 14 550 000 80 % 58 200 000 Bangladesh  144 200 000 88 % 127 328 600 5 % 6 366 430 95 % 120 962 170 Azerbaidžan  8 400 000 93 % 7 845 600 80 % 6 276 480 20 % 1 569 120 Jemen 20 700 000 100 % 20 680 000 25 % 5 170 000 75 % 15 510 000 Afganistan  29 900 000 99 % 29 601 000 15 % 4 440 150 85 % 25 160 850 Nigeria  131 500 000 50 % 65 750 000 5 % 3 287 500 95 % 62 462 500 Kiina  1 303 700 000 3 % 39 111 000 8 % 3 128 880 92 % 35 982 120 Syyria  18 400 000 90 % 16 560 000 15 % 2 484 000 85 % 14 076 000 Venäjä  143 000 000 19 % 27 650 000 8 % 2 212 000 92 % 25 438 000 Indonesia  221 900 000 88 % 195 272 000 1 % 1 952 720 99 % 193 319 280 Uzbekistan  26 400 000 88 % 23 232 000 6 % 1 393 920 94 % 21 838 080 Libanon  3 800 000 60 % 2 270 000 60 % 1 362 000 40 % 908 000 Algeria 32 800 000 99 % 32 472 000 4 % 1 298 880 96 % 31 173 120 Tansania  36 500 000 50 % 18 250 000 6 % 1 095 000 94 % 17 155 000 Kuwait  2 600 000 100 % 2 600 000 35 % 910 000 65 % 1 690 000 Yhdysvallat  296 500 000 2 % 6 000 000 15 % 900 000 85 % 5 100 000 Egypti  74 000 000 94 % 69 560 000 1 % 695 600 99 % 68 864 400 Arabiemiirikunnat  4 600 000 96 % 4 416 000 15 % 662 400 85 % 3 753 600 Marokko  30 700 000 99 % 30 393 000 2 % 607 860 98 % 29 785 140 Sudan  40 200 000 73 % 29 346 000 2 % 586 920 98 % 28 759 080 Kenia  33 800 000 24 % 8 000 000 7 % 560 000 93 % 7 440 000 Senegal  11 700 000 94 % 10 998 000 5 % 549 900 95 % 10 448 100 Albania  3 200 000 68 % 2 170 000 25 % 542 500 75 % 1 627 500 Bahrain  700 000 100 % 700 000 70 % 490 000 30 % 210 000 Norsunluurannikko  18 200 000 60 % 10 920 000 4 % 436 800 96 % 10 483 200 Niger  14 000 000 97 % 13 580 000 3 % 407 400 97 % 13 172 600 Etiopia  77 400 000 50 % 38 700 000 1 % 387 000 99 % 38 313 000 Ranska  60 700 000 10 % 5 980 000 6 % 358 800 94 % 5 621 200 Kazakstan  15 100 000 47 % 7 097 000 5 % 354 850 95 % 6 742 150 Tadžikistan  6 800 000 90 % 6 120 000 5 % 306 000 95 % 5 814 000 Saksa  82 500 000 4 % 3 060 000 10 % 306 000 90 % 2 754 000 Serbia/Montenegro & Kosovo 10 700 000 19 % 2 030 000 15 % 304 500 85 % 1 725 500 Uganda  26 900 000 16 % 4 304 000 7 % 301 280 93 % 4 002 720 Brasilia  184 200 000 1 % 921 000 30 % 276 300 70 % 644 700 Guinea  9 500 000 85 % 8 075 000 3 % 242 250 97 % 7 832 750 Burkina Faso  13 900 000 50 % 6 950 000 3 % 208 500 97 % 6 741 500 Ghana  22 000 000 45 % 9 900 000 2 % 198 000 98 % 9 702 000 Tunisia  10 000 000 98 % 9 800 000 2 % 196 000 98 % 9 604 000 Turkmenistan  5 200 000 89 % 4 628 000 4 % 185 120 96 % 4 442 880 Bosnia-Herzegovina  3 800 000 62 % 2 340 000 7 % 163 800 93 % 2 176 200 Oman  2 400 000 99 % 2 376 000 5 % 118 800 95 % 2 257 200 Kirgisia  5 200 000 75 % 3 900 000 3 % 117 000 97 % 3 783 000 Jordania  5 800 000 94 % 5 452 000 2 % 109 040 98 % 5 342 960 Etelä-Afrikka  46 900 000 2 % 938 000 10 % 93 800 90 % 844 200 Bulgaria  7 700 000 12 % 890 000 10 % 89 000 90 % 801 000 Somalia  8 600 000 100 % 8 600 000 1 % 86 000 99 % 8 514 000 Italia  58 700 000 2 % 1 370 000 5 % 68 500 95 % 1 301 500 Kanada  32 200 000 2 % 620 000 10 % 62 000 90 % 558 000 Libya  5 800 000 97 % 5 626 000 1 % 56 260 99 % 5 569 740 Benin  8 400 000 20 % 1 680 000 3 % 50 400 97 % 1 629 600 Argentiina  38 600 000 1 % 500 000 10 % 50 000 90 % 450 000 Qatar  800 000 95 % 760 000 5 % 38 000 95 % 722 000 Mauritania  3 100 000 100 % 3 100 000 1 % 31 000 99 % 3 069 000 Gambia  1 600 000 95 % 1 520 000 2 % 30 400 98 % 1 489 600 Australia  20 400 000 1 % 280 000 10 % 28 000 90 % 252 000 Eritrea  4 700 000 50 % 2 350 000 1 % 23 500 99 % 2 326 500 Malediivit  300 000 100 % 300 000 5 % 15 000 95 % 285 000 Länsi-Sahara  300 000 100 % 300 000 3 % 9 000 97 % 291 000 Mongolia  2 600 000 6 % 160 000 5 % 8 000 95 % 152 000 Dijbouti  800 000 94 % 752 000 1 % 7 520 99 % 744 480 Komorit  700 000 98 % 686 000 1 % 6 860 99 % 679 140 Makedonia  2 000 000 32 % 630 000 1 % 6 300 99 % 623 700Suomi5 360 0000,75 %40 000 - - - -

 Sunnalaisuus Suomessa 

Suomen ensimmäiset sunnimuslimit ovat turkkilaiset tataarit, jotka saapuivat 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa pääosin Nižni Novgorodin alueen kylistä ja etenkin Aktukista. Tataareilla on oma seurakuntansa.Bedretdin, Kadriye (toim.): Tugan Tel – Kirjoituksia Suomen tataareista. Helsinki: Suomen Itämainen Seura, 2011. .

Sunnimuslimeilla ei ole Suomessa omaa kattojärjestöä kuten šiioilla. Vuoden 1990 jälkeen alkanut muuttoliike on tuonut Suomeen sunneja muun muassa Somaliasta, Irakista ja Afganistanista. Yhdysvaltalaisen PEW-tutkimuskeskuksen mukaan Suomessa oli vuonna 2016 yhteensä  muslimia, joista suurin osa sunneja. 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Zaytuna institute. 
 Sunniforum  
 Haq Islam. 
 Guiding helper (Määliki madhabin opas islamissa). 
 Inter-islam (Hanafi madhabin opas islamissa). 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit