Santeri Ivalo

Santeri Ivalo (vuoteen 1907 Herman Alexander Ingman, 9. kesäkuuta 1866 Sodankylä – 25. tammikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, lehtimies ja historiantutkija.

 Elämä 
Santeri Ivalon isä oli Sodankylän ja myöhemmin Kuusamon kirkkoherra Herman Ingman (k. 1875), ylioppilaaksi Ivalo tuli Oulun lyseosta vuonna 1885. Hän opiskeli historiaa ja oli kiinnostunut Pohjois-Suomen historiasta. Vuonna 1894 hän julkaisi väitöskirjan Kaarle IX:n Jäämeren-politiikasta. Hän kirjoitti myös yleistajuisia historiaesityksiä. Ivalo oli Päivälehden perustajia, työskennellen sen toimittajana vuosina 1890–1900 ja päätoimittajana vuosina 1900–1904. Päivälehti lakkautettiin 1904, mutta sen tilalle perustettiin 1905 Helsingin Sanomat, jonka toimitukseen Ivalo kuului kuolemaansa saakka. Helsingin Sanomien päätoimittajana Ivalo oli 1918–1920 ja 1932. Ivalo oli myös Helsingin Sanomien julkaisijan Sanoma Oy:n johtokunnan puheenjohtaja vuodeta 1927.

Ivalo oli porvarissäädyssä Iisalmen edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. Hän kuului myös useisiin lautakuntiin ja liittoihin ja oli muun muassa Suomen Kirjailijaliiton perustajajäsen ja sen ensimmäinen puheenjohtaja 1888–1907 Kansallisteatterin johtokunnan puheenjohtaja Ivalo oli vuodesta 1915, Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1901–1906 ja 1913–1925 sekä Suomen sanomalehtimiesyhdistyksen puheenjohtaja 1903–1904.

Alkuvuodesta 1930 Ivalo teki kolme kuukautta kestäneen matkan Brasiliaan. Matkan aikana hän kävi myös Penedon suomalaissiirtokunnassa."Riossa oli kaunista ja kuumaa", kertoo tri Santeri Ivalo. Takaisin kotimaahan 3 kk:n matkalta Etelä-Amerikkaan, Helsingin Sanomat, 19.05.1930, nro 133, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 14.06.2025

Santeri Ivalo oli Kyösti Wilkunan tavoin aikansa tunnetuimpia historiallisten romaanien kirjoittajia. Hänen kaunokirjallisen tuotantonsa alkupuoli käsitteli kuitenkin hänen oman aikansa ilmiöitä realistisessa hengessä. Avainromaanin Aikansa lapsipuoli (1895) aiheena oli realismin murros 1800-luvun suomalaisessa hengenelämässä. Pekka Vesaisen elämään pohjautuvaa Ivalon ensimmäistä historiallista romaania Juho Vesainen, jonka maisema ja tapahtumat liittyvät Ivalon historiantutkimuksiin, pidetään hänen parhaanaan. Vuonna 1909 Ivalo ryhtyi julkaisemaan romaanisarjaa, joka Sakari Topeliuksen  Välskärin kertomusten tapaan pyrki kuvaamaan yhden suvun kautta Suomen vaiheita 1200-luvulta 1600-luvulle. Sarjaan kuuluvat romaanit Erämaan taistelu (1909), Viipurin pamaus (1911), Pietari Särkilahti (1913) Erämaan nuijamiehet (1922) ja Kreivin aikaan (1926).  Ivalo kirjoitti myös näytelmiä, jotka eivät erityisemmin menestyneet. Ivalo sai professorin arvon täyttäessään 70 vuotta vuonna 1936. Suomen Kirjailijaliiton kunniajäseneksi hänet valittiin 1925.

 Perhe 
Santeri Ivalo oli vuodesta 1898 alkaen naimisissa koristetaiteilija Ellinor Ivalon (1875–1957) kanssa. Heidän poikansa oli suurlähettiläs Asko Ivalo. Sortavalan diakonissalaitoksen perustaja ja johtaja Jenny Ivalo oli Santeri Ivalon sisar, pääministeri ja arkkipiispa Lauri Ingman hänen serkkunsa. Santeri Ivalon vävy oli diplomaatti Risto Solanko.Kuka kukin on 1970, s. 987. Helsinki: Otava, 1970.

Teokset
 Hellaassa (Otava 1890)
 Tutkimuksia Pohjois-Suomen historiasta 1595–1635. Väitöskirja (Sumelius 1891)
 Iltapuhteeksi I, kokoelma pieniä kertomuksia ; Reservikasarmista : muistoja sotamiesajoiltani ; Tuokiokuvia matkan varrelta (novellikokoelma, Werner Söderström 1891)
 Reservikasarmista : muistoja sotamiesajoiltani (Werner Söderström 1892)
Tuokiokuvia Kuusamon matkalta (Werner Söderström 1892)
 Juho Vesainen : historiallinen romaani  (Werner Söderström 1894)
 Kaarle IX:n Jäämeren politiikka 1-2 (Kustantaja tuntematon 1894-1895)
 Iltapuhteeksi : kokoelma pieniä kertomuksia. 2 (novellikokoelma, Werner Söderström 1895)
 Aikansa lapsipuoli (Werner Söderström 1895)
 Fridtjof Nansen, elämäkerta ja retket (Werner Söderström 1896, nimimerkillä Kainulainen)
 Anna Fleming : historiallinen romaani (Werner Söderström 1898)
Historiallisia kertomuksia : 1, Margareta (Werner Söderström 1898)
 Kustaa Mauri Armfelt : elämäkerta (Kansanvalistusseura 1900)
 Lahjoitusmailla : historiallinen näytelmä : neljä näytöstä kuutena kuvaelmana (näytelmä, WSOY 1900)
Historiallisia kertomuksia : 2, Tuomas Piispa (WSOY 1901)
 Kustaa Eerikinpoika : 4:näytöksinen historiallinen näytelmä (WSOY 1903)
 Saaristosta : kuvia suomalaisten saaristolaisten elämästä (WSOY 1903)
 Onnen aalloilla (WSOY 1904)
 Suomen sota 1808 ja 1809 : satavuotiseksi muistoksi  (Kansanvalistusseura 1907)
 Orivarsat : yksinäytöksinen ilveily (Yrjö Weilin 1908)
 Erämaan taistelu : historiallinen romaani (WSOY 1909)
 Viipurin pamaus : historiallinen romaani (WSOY 1911)
 Pietari Särkilahti : historiallinen romaani (WSOY 1913)
 Historiallisia kertomuksia. 4, Wienan vallan taittuessa (Kirja 1914)
 Suomalaisia sankareita : historiallisia kertomuksia. Sarja 1 (yhdessä Kyösti Wilkunan kanssa, Kirja 1915)
  Vanhan partiomiehen unelma : historiallinen tarina (Kirja 1917)
 Kuningas Suomessa: historiallinen romaani (Kirja 1919)
 Suomalaisia sankareita : historiallisia kertomuksia. Sarja 2 (yhdessä Kyösti Wilkunan kanssa, Kirja 1921)
 Erämaan nuijamiehet : historiallinen romaani (WSOY 1922)
 Kirveskansan tulo: historiallisia kertomuksia V (WSOY 1923)
 Juho Vesainen : 4-näytöksinen näytelmä (WSOY 1923)
 Menneen ajan kuvia (WSOY 1924)
 Kreivin aikaan : historiallinen romaani (WSOY 1926)
 Annikki, piispa ja kesti : keskiajan kuvia (WSOY 1927)
 Hellettä (matkakertomus, WSOY 1930)
 Alkutaival : lapsuusvuosien muistelmia (WSOY 1932)
 Uusi Siperia sekä lyhyt esitys Mantshuriasta ja Koreasta Holger Rosenbergin ym. mukaan (toim., 1904–1905)
 Taistelun jälkeen : kirjoitelmia vapautuksen päivänä (toim., Kirja 1918)
 Nuori Suomi -albumit (toim., 1904–1926)

 Palkinnot 
 Valtion kirjallisuuspalkinto 1900

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Kalevi Kalemaa, Santeri Ivalo, Biografiasampo
Santeri Ivalo Kirjasampo.fi
Tuotantoa
Vapaasti ladattavia Santeri Ivalon e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Annikki, piispa ja kesti , 1. painos, 1927
Ivalon novelleja Jatkokertomuksia-blogissa: Mörsky vainaja (Päivälehti 1891), Teini (Joulupukki 1901), Tunti lukusalissa (Excelcior-kalenteri 1889) ja Vielä siihen mitä rakkautta ...! (Pohjola 1899). 
Artikkeleita Santeri Ivalon vuonna 1930 tekemältä Brasilian matkalta:
 Käynti Penedossa. I, Helsingin Sanomat, 21.05.1930, nro 135, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot (Matkakertomus)
 Käynti Penedossa. II, Helsingin Sanomat, 22.05.1930, nro 136, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot (Matkakertomus)
 Valtamerta halkomassa. Menomatka, Helsingin Sanomat, 15.06.1930, nro 158, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Valtamerta halkomassa. Perillä ja paluumatka, Helsingin Sanomat, 23.06.1930, nro 166, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset historiallisten romaanien kirjoittajat
Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Kirjallisuuden valtionpalkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1866 syntyneet
Luokka:Vuonna 1937 kuolleet