Tongan kieli

Tongan kieli (omakielinen nimi: Faka Tonga) on tongalaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan pääasiassa Tongassa. Tongaa puhuu äidinkielenään 106 000 ihmistä ja se on Tongassa virallinen kieli. Tongan lisäksi kielellä on isohkoja yhteisöjä Yhdysvalloissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Sana tabu tulee tongan kielen sanasta tapu ("pyhä").

Kielen katsotaan olevan elinvoimainen ja sen lähin sukulaiskieli on niue. Tongalla ei ole tunnettuja murteita.

Tongan kielen viikkoa vietetään vuosittain syyskuussa. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan tongaksi. 

 Fonologia 
 Konsonantit 
  Bilabiaalit Labiodentaalit Dentaali-alveolaarit Velaarit Glottaalit Klusiilit      Nasaalit      Frikatiivit      Approksimantit     

Konsonanteista  ovat apikodentaalisia ja  on apikoalveolaarinen lateraali ja mahdollisesti yksitäryinen tremulantti. Vokaalien välissä  ääntyy joskus frikatiivina  tai .

 Vokaalit 
  etu keski taka suppea    väli    väljä   
Sananloppuiset vokaalit, erityisesti suppeat , saattavat ääntyä soinnittomina erityisesti lauseen lopussa. Sananloppuinen  saattaa mys kadota kokonaan. Pitkä vokaaleja pidetään yleensä kahden saman vokaalin sarjana eikä pitkänä vokaalina; sama koskee diftongeja, joita pidetään vokaalisarjoina eikä diftongeina. Peräkkäisten vokaalien esiintymisessä ei ole rajoitteita, ja enimmillään peräkkäisiä vokaaleja on havaittu olevan seitsemän.

 Prosodia 
Sanapaino on lähes aina sanan toiseksi viimeisellä moralla.

 Ortografia 
Tongaa kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Sen aakkosissa on 17 kirjainta. Tongaa kirjoittivat alun perin lähetyssaarnaajat 1800-luvun alussa. Silloin tongalle ei kuitenkaan ollut vielä vakiintunut mitään tiettyä kirjoitusjärjestelmää. Nykyiset aakkoset otettiin käyttöön vuonna 1943.

 Kirjain a e f h i k l m n ng o p s t u v ʻ Ääntämys                 

Glottaaliklusiilia vastaava merkki on nimeltään  ja vastaa esimerkiksi havaijin ʻokinaa. Sen Unicode-tunnus on U+02BB.

 Sanasto 
Tamai tarkoittaa isää tai setää. Isän sisko on mehekitanga. Äiti tai äidin sisko on fa'ē, eno on tu'asina tai fa'ē tangata. Paikallinen vene on popao (). Muita sanoja: aka juuri, Finilani Suomi, haka tanssiliike tai keittää, hele veitsi, hū mennä sisään, hui luut, la'ā aurinko, lao laki tai sääntö, pasikala polkupyörä, ponga saniainen, pulū sininen, pupu tiheä, pupū piippu, pūpū kurlata tai huuhtoa suu, pusi kissa, tahi meri, telinga korva, Tohi Tapu Raamattu, toto veri, 'uto aivot, vao fihifihi viidakko, vāsua simpukka.

Lukusanat 1–10 tongaksi:
12345678910tahauatolufānimaonofituvaluhivahongofulu

 Kielioppi 
Tongan sanajärjestys on VSO (verbi-subjekti-objekti).

 Kielinäyte 

 Lähteet 
Edgar Tu'inukuafe: A Simplified Dictionary of Modern Tongan

 Aiheesta muualla 
 Tongan Dictionary Project 

*