Helatorstai

pienoiskuva|Kristuksen taivaaseenastumisen ikoni 1700-luvulta.
Helatorstai (< , ‘pyhä torstai’), toisinaan myös Kristuksen taivaaseenastumisen päivä (), on vuotuinen kristillinen juhla, jota vietetään 40. päivänä pääsiäisestä Jeesuksen taivaaseen­astumisen muistoksi. Taivaaseenastumisesta kerrotaan Apostolien tekojen ensimmäisessä luvussa sekä lyhyesti myös Markuksen ja Luukkaan evankeliumien lopussa. Useimmissa Euroopan maissa, mukaan lukien Suomessa, päivä on virallinen pyhäpäivä. Taustaltaan juhla on Suomessa esikristillinen.

Koska pääsiäisen ajankohta liikkuu, myös helatorstain päivämäärä vaihtelee. Se on useimmiten toukokuussa, harvoin kesäkuun alussa. Koska pääsiäinen on aina sunnuntaina, neljäskymmenes päivä siitä on aina torstai. Vuonna 2011 helatorstai oli vasta 2. kesäkuuta, kun vuonna 2012 se oli 17. toukokuuta ja vuonna 2013 jo 9. toukokuuta.

Suomessa helatorstai oli vuosina 1973–1991 siirrettynä edellisen viikon lauantaihin. Silloin sen nimenä oli suomeksikin Kristuksen taivaaseenastumisen päiväHelsingin yliopiston almanakkatoimiston sivusto, jossa on skannattuja kopioita vanhoista almanakoista (vertaa toukokuun sivuja 1972 ja 1973 tai 1991 ja 1992) (joskus myös muodossa 'Kristuksen taivaaseenastumispäivä'). Ruotsiksi helatorstai on edelleen nimeltään vastaavasti Kristi himmelsfärdsdag.

 Ajankohta 
2020-luvulla helatorstai:

 2020: 21. toukokuuta
 2021: 13. toukokuuta
 2022: 26. toukokuuta
 2023: 18. toukokuuta
 2024: 9. toukokuuta
 2025: 29. toukokuuta
 2026: 14. toukokuuta
 2027: 6. toukokuuta
 2028: 25. toukokuuta
 2029: 10. toukokuuta

Nimen helatorstai alkuperä
Useimmissa kielissä päivän nimi viittaa suoraan juhlan aiheeseen, Kristuksen taivaaseenastumiseen. Suomen kielessä sillä on kuitenkin perinteinen, alkujaan ruotsista lainattu nimi, jonka alkuosa hela viittaa ruotsin kielen pyhää tarkoittavaan sanaan helg. Sana helatorstai on saatu muinaisruotsin sanasta helghathorsdagh, joka merkitsee pyhää torstaita. Suomessa helatorstai oli vielä 1800-luvulla yksi tärkeimmistä juhlapäivistä. Vanhassa maatalouskulttuurissa edeltävän sunnuntain, rukoussunnuntain, ja helatorstain välisinä päivinä, kanttaanpyhinä, kuljettiin kulkueina pelloilla rukoilemassa hyvää satoa. Vanhan kansansanonnan mukaan päivä oli niin pyhä, ettei silloin ruohokaan kasva.

Helatorstain pakanallinen historia
Pakanuuden ajalta periytyvä hela on kevään juhla, joka ajoittuu kylvökauden alkuun, ja sitä vietetään, jotta jumalat olisivat suosiollisia ja antaisivat hyvän sadon.Christfrid Ganander: Mythologia Fennica Hämeessä, Satakunnassa ja Uudellamaalla sytytettiin entisaikaan helatorstain aattona aukeille paikoille kokkoja eli helavalkeita. Karja ajettiin tulien läpi laitumelle karjatautien ehkäisemiseksi. Aukeille paikoille sytytettiin helatorstain aattona kokkoja eli helavalkeita. Tavat ovat yhä paikoin elossa. Simaa juodaan, käydään lemmensaunassa ja tehdään lemmentaikoja. Nuoret myös tanssivat kokoilla. Helajuhlissa saatettiin esiintyä myös harkitsemattoman ja epävirallisen vallattomasti, olihan kevät riemun aikaa pitkän talven jälkeen.

Helatorstai muualla maailmassa
Helatorstai on julkinen vapaapäivä 
Alankomaissa, Belgiassa, Haitissa, Indonesiassa, Islannissa, Itävallassa, Kolumbiassa, Liechtensteinissa, Luxemburgissa, Madagaskarilla, Namibiassa, Norjassa, Ranskassa, Ruotsissa, Saksassa, Sveitsissä, Tanskassa ja Vanuatussa.

 Katso myös 
 Helkajuhla 
 Helluntai
 Kanttaiviikko

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Helatorstai – Herran taivaaseen astuminen / Ortodoksi.net
 Helatorstai Suomen ev-lut kirkon evankeliumikirjassa 

Luokka:Kristilliset juhlapäivät
Luokka:Suomalaiset juhlapäivät
Luokka:Suomalaiset kristilliset juhlapäivät
Luokka:Toukokuun juhlapäivät
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit