Suomen valtiovarainministeriö

Valtiovarainministeriö (lyh. VM, , FM) on Suomen valtioneuvoston osa, jonka tehtävänä on valmistella Suomen hallituksen talouspolitiikkaa ja valtion talousarvio. Se pyrkii vakauttamaan talouden kehitystä sekä toimimaan verojärjestelmän asiantuntijana. Ministeriö vastaa myös valtion henkilöstöpolitiikasta, valtionhallinnon kehittämisestä, kunta- ja aluehallinnosta, julkisen hallinnon digitalisaatiosta sekä rahoitusmarkkinapolitiikan valmistelusta.

Valtiovarainministeriö sai alkunsa autonomian ajalla vuonna 1809, kun Suomeen perustettiin hallituskonselji, sittemmin Suomen senaatti. Hallituskonseljissa toimi talousosasto, jolle kuului maan yleinen hallinto.

Organisaatio
Valtiovarainministeriötä johtaa valtiovarainministeri. Hallituksessa on usein myös toinen ministeri, jonka vastuualueelle kuuluu osa ministeriön asioista. Ministereiden työnjaosta sovitaan hallitusta muodostettaessa. Ministeriön ylin virkamies on valtiosihteeri kansliapäällikkönä Juha Majanen. Muita ministeriön korkeita virkamiehiä ovat hallintopolitiikan alivaltiosihteeri (Susanna Huovinen), kansainvälisten ja rahoitusmarkkina-asioiden alivaltiosihteeri (Leena Mörttinen) sekä talouspolitiikan koordinaattori (Lauri Kajanoja). 

Ministeriössä työskentelee noin 420 henkilöä. Ministeriö toimii Valtioneuvoston linnassa sekä Mariankadulla, Helsingin Kruununhaassa.

Kansliapäällikkönä toimivan valtiosihteerin johdolla toimiva koordinoiva johtoryhmä käsittelee ministeriön strategiset asiakokonaisuudet. Koordinoivaan johtoryhmään kuuluvat lisäksi alivaltiosihteerit, hallinto- ja kehitysjohtaja, talouspolitiikan koordinaattori sekä viestintäjohtaja. Valtiovarainministeriö on jakautunut seitsemään osastoon, jotka ovat
 kansantalousosasto
 budjettiosasto
 vero-osasto
 rahoitusmarkkinaosasto
 kunta- ja aluehallinto-osasto
 julkisen hallinnon tieto- ja viestintätekninen osasto (JulkICT-osasto)
 valtionhallinnon kehittämisosasto, jonka yhteydessä toimii valtion työmarkkinalaitos.

Osastojen johtamisesta vastaavat osastopäälliköt.

Ministeriön sisäisestä hallinnosta vastaa kehittämis- ja hallintotoiminto, johon kuuluu myös viestintä. Suoraan johdon alaisuudessa toimivat EU-sihteeristö ja kansainväliset rahoitusasiat -yksikkö. Lisäksi ministeriössä toimii valtiovarain controller -toiminto, joka on valtioneuvoston yhteinen tulos- ja valtiovarainvalvoja.

Valtiovarainministeriön hallinnonala
Valtiovarainministeriön hallinnonalalla työskentelee yli 12 000 henkilöä. Näistä suurin osa on vero- ja tullihallinnon palveluksessa.
Virastot
 Digi- ja väestötietovirasto
 Lupa- ja valvontavirasto
 Rahoitusvakausvirasto
 Tilastokeskus
 Tulli
 Valtiokonttori
 Valtori (Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus)
 Valtion taloudellinen tutkimuskeskus
 Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus (Palkeet)
 Verohallinto

Yhtiöt ja liikelaitokset
 Hansel Oy
 HAUS kehittämiskeskus Oy 
 Fingrid Oyj
 Senaatti-kiinteistöt

Rahastot ja muut laitokset
 Valtion Eläkerahasto
 Keva
 Kuntien takauskeskus
 Kunnallinen työmarkkinalaitos

Historia
Hallituskonseljin talousosasto

Suomen valtiovarainministeriön historia alkaa 1809 muodostetusta hallituskonseljista (vuodesta 1816 Keisarillinen Suomen senaatti). Sen talousosaston valtiovaraintoimituskunta muutettiin maan itsenäistyttyä valtiovarainministeriöksi. Myös 1809 perustetun hallituskonseljin kamaritoimituskunnan tehtävät siirrettiin sen lakkauttamisen yhteydessä vuonna 1917 valtiovarainministeriölle.Valtionrakentaja: Valtiovarainministeriön historia I, s. 16–17.

Keskushallinnon toimikenttä oli suppea, ja talousasioilla oli siinä merkittävä osa. Kolmen toimituskunnan (valtiovarain-, kamari- ja tili- sekä sotilas) tehtävät liittyivät valtiontalouteen. Esimerkiksi sotilastoimikunta hoiti ruotujakoisen armeijan lakkauttamisen jälkeen armeijan taloutta, mihin kuului huomattava veronkanto- ja varainhoitotehtävä. Sotilasmenot olivat tuolloin valtiontalouden suurin menoerä.Valtionrakentaja: Valtiovarainministeriön historia I, s. 19. Valtiovaraintoimituskunnan tehtäväkenttä ulottui valtiontalouden (budjetti ja menot) ulkopuolelle myös talous- ja elinkeinopolitiikkaan. Valtiontalouden tulot kuuluivat pääosin kamaritoimituskunnan tehtäviin. Se valvoi veronkantoa sekä tarkasti maakirjoja ja muita yleisiä tilejä pitäen kirjaa myös konseljin menoista. Lisäksi sen toimintaan kuului henkikirjat ja väkilukutilastolaitos.

 Merkittävät virkamiehet 

 Kansliapäälliköt 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet valtiovarainministeriön korkeimpana virkamiehenä (vuoteen 2013 valtiosihteeri):

Esittelijäsihteerit
 1903–1918: Hugo Rautapää
 1918–1922: Arthur Järnefelt

Kansliapäälliköt
 1922–1940: Arthur Järnefelt
 1940–1947: John August Hellén
 1947–1959: Toivo Takki
 1959–1969: Paavo Säippä

Valtiosihteerit
 1969–1973: Paul Paavela
 1974–1979: Teemu Hiltunen
 1989-1995: Eino Keinänen
 1995–2013: Raimo Sailas

Kansliapäälliköt
 2013–2020: Martti Hetemäki
 2021– Juha Majanen

 Alivaltiosihteerit 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet valtiovarainministeriön neuvottelevina virkamiehinä ja alivaltiosihteereinä:

Neuvottelevat virkamiehet
 1975–1978: Jouko Loikkanen
 1978–1986: Pekka Tuomisto

Alivaltiosihteerit
 1986–1987: Pekka Tuomisto
 1987–1989: Eino Keinänen
 1989–1999: Juhani Kivelä
 1995–2003: Johnny Åkerholm
 1999–? Juhani Turunen
 2003–? Martti Hetemäki
 2020– Leena Mörttinen
 2022– Susanna Huovinen

Katso myös
 Tuja-malli
 Luettelo Suomen valtiovarainministereistä

Lähteet
Heikkinen, Sakari & Tiihonen, Seppo: Valtionrakentaja: Valtiovarainministeriön historia I. Valtiovarainministeriö, 2009. 

Viitteet

Kirjallisuutta
 Heikkinen, Sakari & Tiihonen, Seppo: Kriisinselvittäjä: Valtiovarainministeriön historia II. Valtiovarainministeriö, 2009. 

Aiheesta muualla
 Valtiovarainministeriö.


*