Tietojärjestelmätiede

Tietojärjestelmätiede () on tieteenala, joka tarkastelee tietojärjestelmien kehittämistä, sovelluksia, käyttöä, johtamista ja vaikutuksia eri konteksteissa. 

Tieto- ja viestintäteknologioiden nopean kehityksen myötä tietojärjestelmätiede keskittyy nykyään lähes pelkästään tarkastelemaan tietokoneita ja muita elektronisia medioita tietojenkäsittelyn välineinä. Kuitenkin tulee huomata, että tietojärjestelmätiede ei ole sidottu pelkästään tietokoneisiin, vaan käsittää myös manuaaliset metodit tiedon tallentamiseen, organisoimiseen, etsimiseen ja jakamiseen. 

Tietojärjestelmä, oli sitten kyseessä elektroninen tai manuaalinen, käsittää ihmiset, laitteet, käsiteltävät tiedot ja käsittelyä ohjaavat algoritmit ja toimintatavat. 

Tietojärjestelmätiede yhdistää tyypillisesti tietotekniikkaa ja sen käyttöä. Kolme yleisintä suuntausta ovat: 

1) Management information systems, joka keskittyy yritysten tietojärjestelmiin liittyviin organisoimiseen, johtamiseen ja taloudellisiin seikkoihin liittyviin kysymyksiin. Tätä opiskellaan tyypillisesti kauppakorkeakouluissa.

2) Human computer interaction (HCI) tarkastelee käyttöliittymiä ja käytettävyyttä soveltaen psykologian menetelmiä.

3) Social informatics, joka keskittyy tietojärjestelmien sosiaalisiin ja toiminnallisiin vaikutuksiin myös yhteiskunnallisella tasolla.

Opetus ja tutkimus Suomessa
Suomessa tietojärjestelmätiede-nimistä oppiainetta voi opiskella seuraavissa yliopistoissa:
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu
Turun yliopiston Turun kauppakorkeakoulu
Jyväskylän yliopisto
Vaasan yliopisto
Åbo Akademi

Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa tietojärjestelmätiedettä opetetaan Tieto- ja palvelujohtamisen laitoksella. Tieto- ja palvelujohtamisen KTM-tutkinto valmistaa opiskelijoita yritysten operaatioiden johtamiseen ja kehittämiseen liittyviin haasteisiin sekä tietojärjestelmien ja -teknologioiden (ml. kvantitatiiviset mallit) hyödyntämiseen liiketoiminnassa. 

Turun yliopistossa tietojärjestelmätiedettä opetetaan Turun kauppakorkeakoulun Johtamisen ja yrittäjyyden laitoksella sekä suomenkielisisissä KTM- ja FM- tutkinto-ohjelmissa että kansainvälisissä ohjelmissa (International Master in Management of IT (IMMIT ) ja Global IT-Management (GITM ) -maisteriohjelmassa. GITM-ohjelmat toteutetaan yhteistyössä kolmen ulkomaisen yliopiston kanssa: Tilburg University, University of Passau ja Central China Normal University Wuhanissa. Ohjelmista voi valmistua Filosofian maisterin sekä Kauppatieteiden maisterin tutkintoihin.

Åbo Akademissa tietojärjestelmätiede on ÅA Hankenin oppiaine. Oppiaine keskittyy digitalisaation johtamiseen, digitaalisten palvelujen kehittämiseen, ja analytiikkaan. Tietojärjestelmätiedettä opetetaan sekä ruotsinkielisessä KTM-tutkinto-ohjelmassa että kansainvälisessä ohjelmassa Master's Degree Program in Governance of Digitalization. Ohjelmista valmistuu kauppatieteiden maisteriksi.

Jyväskylän yliopistossa tietojärjestelmätiede on osa Informaatioteknologian tiedekuntaa. Pääainetta opiskelevat lukevat kuitenkin pakollisena sivuaineena joko yrityksen taloustieteitä tai kansantaloustieteitä Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun puolelta ja valmistuvat kauppatieteiden kandidaateiksi tai maistereiksi kuten muutkin ainetta opiskelevat. 

Tampereen yliopistossa lähin vastaava tutkinto on hieman teknisempi  tietojenkäsittelytiede, josta valmistutaan filosofian maisteriksi tai diplomi-insinööriksi. 

Vaasan yliopistossa tietojärjestelmätiede sisältyy tietotekniikan oppiaineeseen. Vaasan yliopistossa tietotekniikkaa pääaineenaan opiskelevat valmistuvat kauppatieteiden kandidaateiksi tai maistereiksi ja ohjelmistotekniikkaa opiskelevat valmistuvat tekniikan kandidaateiksi tai diplomi-insinööreiksi. Tietotekniikkaa, viestintätieteitä ja taloustieteitä yhdistävässä teknisen viestinnän ohjelmassa on mahdollista valmistua joko teknillisestä tiedekunnasta kauppatieteiden maisteriksi tai filosofisesta tiedekunnasta filosofian maisteriksi.

Katso myös
 Tietojärjestelmä
 Tietojenkäsittely
 Tietojenkäsittelytiede
 Tietotekniikka
 Tietokonetekniikka
 Tuottavuusparadoksi

Lähteet


Viitteet

*