Jakuutit

Jakuutit eli sahat (jakuutiksi сахалар, sahalar) ovat turkkilais-tataarilainen kansa Itä-Siperiassa Sahan tasavallassa. Jakuutteja on yhteensä noin 450 000. He puhuvat turkkilais-tataarilaiseen ryhmään kuuluvaa jakuuttia. Jonkin verran sekoittumista samalla alueella asuvien venäläisten ja evenkien kanssa on tapahtunut, mutta yleensä jakuuttien kanssa avioituneet jakuuttilaistuvat. 

Elinkeinot
Jakuuttien perinteisiä elinkeinoja ovat asuma-alueensa pohjoisosassa poronhoito, metsästys ja kalastus, etelässä lisäksi maanviljelys ja nautakarja- ja hevostalous. Jakuutit on myös tunnettu taitavina kauppiaina. Näiden perinteisten elinkeinojen lisäksi noin 30 % jakuuteista saa nykyisin elantonsa teollisuudesta, kaupasta ja hallinnosta.

 Kulttuuri 
pienoiskuva|Jakuuttien kansallistanssi OhuoxajJakuuttien kansalliseepos on vanhoista sankarilegendoista koostuva Olonkho. Uskonnoltaan jakuutit ovat ortodokseja, mutta heillä on säilynyt paljon piirteitä ja tapoja omasta uskonnostaan.

Alueellinen sijoittuminen
Jakuutit asuvat pääasiassa Itä-Siperiassa Sahan (ent. Jakutian) tasavallassa. He muodostavat 45,5 prosenttia tasavallan väestöstä ja ovat näin suurin etninen ryhmä tasavallassa. Jonkin verran heitä asuu myös Sahan naapurialueilla, muun muassa Evenkiassa. Idässä jakuuttien asuinalue ulottuu Ohotanmerelle. 
 Jakuutit eräillä alueilla Alue  Määrä  Prosenttiaalueenväestöstä  Tieto vuodelta Sahan tasavalta   432 290 45,539  2002 Habarovskin aluepiiri*  1 454  0,101  2002 Moskovan kaupunkialue 1 448  0,014  2002 Irkutskin alue**  992  0,038  2002 Evenkia   991  5,600  2002 Pietarin kaupunkialue  847  0,019  2002 Primorjen aluepiiri  703  0,034  2002 Novosibirskin alue   473  0,018  2002 Magadanin alue  469  0,257  2002 Krasnojarskin aluepiiri   332  0,011  2002 Amurin alue  314  0,035  2002 Burjatia  283  0,029  2002 Sverdlovskin alue  277  0,006  2002 Moskovan alue  242  0,004  2002 Tšitan alue***  206  0,019  2002 Altain aluepiiri  145 0,006  2002 Tomskin alue  128  0,012  2002 Sahalinin alue  120  0,022  2002 Krasnodarin aluepiiri  114  0,002  2002 Venäjän federaatio yhteensä  443 852  0,306  2002 UkrainaUkrainan vuoden 2001 väestönlaskenta   304  0,001  2001
 * Sisältää Juutalaisten autonomisen alueen  ** Sisältää Ust-Ordan Burjatian autonomisen piirikunnan  *** Sisältää Agin-Burjatian autonomisen piirikunnan 

 Historia 
Jakuuttien esi-isät saapuivat Sahan alueelle luultavasti 1200-luvulla Taka-Baikalian seudulta. Uusilla asuinsijoillaan he sekoittuivat pohjoisten alkuperäiskansojen kanssa ja niin syntyi nykyinen jakuuttikansa.

Ensimmäinen kirjallinen maininta jakuuteista on vuodelta 1620, jolloin tataarit ilmoittivat heidät veronalaisikseen. 

Ensimmäinen venäläisten valloitusretki jakuuttien asuinalueelle tapahtui 1632, mutta vasta 1800-luvulla alue tuli kiinteämmin Venäjän yhteyteen. Jakuutteja alettiin käännyttää ortodoksikristityiksi 1600-luvulla, mutta he ovat säilyttäneet monia šamanistisia piirteitä. Sahan olosuhteet olivat venäläisvalloittajille karut, minkä vuoksi he tarvitsivat paikallista väestöä alueen hyödyntämiseen. Venäläisiä kiinnosti jakuuttien menestys turkiskaupassa, mikä lisäsi heidän motivaatiotaan kolonisoida aluetta, mutta samalla antoi jakuuteille aseman, jota nämä pystyivät hyödyntämään taloudellisesti. Alueen liittäminen osaksi vierasta valtakuntaa väistämättä muutti jakuuttien perinteistä yhteiskuntarakennetta. Venäläisten mukana levisi myös kuolettavia tauteja, sillä jakuuteilla ei ollut vastustuskykyä niitä vastaan. Jakuutteja oli 1930-luvun alussa noin 250 000.

 Genetiikka 
Jakuuttimiehet kuuluvat pääosin haploryhmään N. 86,2 prosenttia heistä kuuluu sen alaryhmään N1c ja 3,8 prosenttia kuuluu alaryhmään N1b-P43. Heidän muita haploryhmiään ovat muun muassa C-M217 (4,9%) ja R1a (3,5 %). Yleisimmät äitilinjan haploryhmät jakuuteilla ovat C (43,6 %) ja D (29,4 %).

Geneettinen tutkimus vahvistaa jakuuttien polveutuvan Baikaljärven seudulta muuttaneesta väestöstä, joka sekoittui Sahan aiemman väestön kanssa. Venäläisillä ei ole ollut merkittävää vaikutusta jakuuttien perimään.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Henkienmanaajat Helsingissä ja muualla. Jakuuttien maassa ei "noita-Kalliota" pantaisi kiinni, Suomen Kuvalehti, 10.09.1932, nro 37, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Sahan tasavalta
Luokka:Siperian etniset ryhmät
Luokka:Turkkilaiset kansat
Luokka:Arktisen alueen alkuperäiskansat