Esko Seppänen

Esko Olavi Seppänen (15. helmikuuta 1946 Oulu – 6. joulukuuta 2025 Helsinki) oli suomalainen Vasemmistoliittoa edustanut poliitikko, joka toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1996–2009 ja sitä ennen SKDL:n ja Vasemmistoliiton kansanedustajana vuosina 1987–1996. Ollessaan Yleisradion toimittajana hänet palkittiin kahdesti tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla.

 Ura 
 Varhaiset vuodet 
Esko Seppänen kasvoi porvarillisessa kodissa. Hänen isänsä oli pesulayrittäjä. Seppänen oli nuorena mukana partiotoiminnassa.

Seppänen valmistui ekonomiksi Helsingin Kauppakorkeakoulusta vuonna 1969 ja kaksi vuotta myöhemmin kauppatieteen kandidaatiksi. Hän osallistui aktiivisesti opiskelijapolitiikkaan ja kuului ylioppilaskuntansa edustajistoon sekä hallitukseen. 

Seppänen oli ensimmäinen julkisesti vasemmistolainen poliitikko kyseisissä elimissä. Hän kertoi vasemmistolaistuneensa, koska kauppakorkeakoulun opettama taloustiede oli epäoikeudenmukaista ja epäsosiaalista. 

Seppänen työskenteli 1970-luvun alussa Radio- ja televisiotoimittajien liiton asiamiehenä ja vuodesta 1973 alkaen Yleisradion taloustoimittajana. Yleisradion toimittajana ollessaan hänet palkittiin kahdesti tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla: vuonna 1972 radion taloustoimittajan työstään yhdessä Jukka Ikosen ja Reijo Rajamäen kanssa sekä vuonna 1975 kirjastaan Oy Suomi – Finland Ab.

Seppänen aloitti politikoinnin ensin Kokoomusnuorissa ja myöhemmin demarinuorissa. Vuonna 1974 hän liittyi Suomen Kommunistiseen Puolueeseen.

Seppänen tuli 1970-luvulla tunnetuksi taloustoimittajana, joka suhtutui kriittisesti sukuomistukseen (20 perhettä) ja suomalaisten liikepankkien teollisuusryhmiin. Hän osallistui osakkaana yhtiökokouksiin hankkien tietoja yritysten omistussuhteista, mistä aiheesta hän teki runsaasti radio-ohjelmia, kuten Käyrä korkealla, ja kirjoitti niistä kirjoja.

1980-luvulla Seppäsen kritiikki sai yleispoliittisempaa luonnetta, mikä johti yhteistyöhön Yleisradion toimittaja Hannu Taanilan kanssa. Seppänen kritisoi myös työväenliikkeen omistuksia kirjoittaen E-liikkeeseen, rakennuskunta Hakaan ja SKP:n säätiöiden yritystoimintaan liittyvän kriittisen kirjan punapääoman tuhosta. Tuloksena yhteistyöstä Taanilan kanssa oli ajatus politiikan rapautumisesta, poliittisesta entropiasta.

 Kansanedustaja-aika ja toiminta Vasemmistoliitossa 
Seppänen oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1988 vaaleissa.Pääministerin kirje valtioneuvostolle, säädös 197/1988, Finlex.fi. Viitattu 9.12.2025.

Syksyllä 1988 Seppänen vieraili Neuvostoliitossa. Moskovassa pidetty puhe aiheutti suuren kohun, kun Seppänen puhui asioita, joita muut eivät uskaltaneet lausua ääneen. Puheessaan Seppänen muun muassa esitti retorisen kysymyksen, oliko viisasta valita Mihail Gorbatšov sekä pääsihteeriksi että presidentiksi ja siten keskittää valta. Neuvostoliiton maataloustilastot Seppänen kyseenalaisti kysymällä, punnittiinko vilja kuivana vai märkänä. Ruplaa Seppänen nimitteli paperirahaksi. Viittaukset liikemiesten hotelleissa päivystäviin ilotyttöihin toivat punan isäntien poskille.

Ennen vasemmistoliiton muodostamista Seppänen kuului kommunistien enemmistöryhmään. Vuonna 1989 hän vastusti SKP:n sulauttamista suunniteltuun Vasemmistoliittoon. Hän kritisoi myös hankkeen epädemokraattista valmistelua. Seppänen toimi Vasemmistoliiton puoluehallituksessa vuosina 1990–1995 ja 1998–2001. Jälkimmäisellä kaudella hän oli myös puolueen toinen varapuheenjohtaja. Vuonna 2001 Seppänen hävisi paikkansa Minna Sirnölle.

Seppänen toimi Suomen Pankin pankkivaltuutettuna vuosina 1991–1996.

 Profiili 
Seppänen tunnettiin Vasemmistoliiton euroskeptisen suomalais-kansallisen vasemmistosiiven keulahahmona Esko-Juhani Tennilän ohella sekä europarlamentissa EU:n perustuslakia vastustavan ryhmän toimijana.

Seppänen korosti Vasemmistoliitossa perinteiseen SKDL:n ja SKP:n enemmistön tapaan kansallista vasemmistolaisuutta, perinteistä kansallista sosiaalidemokratiaa välttäen eurososiaalidemokraattista suuntausta, mistä aiheutui keskustelua Vasemmistoliiton SAK- ja SDP-hakuisen ammattiyhdistyssiiven, muun muassa SAK:n apulaisjohtaja Matti Viialaisen sekä puoluejohdon, muun muassa Suvi-Anne Siimeksen kanssa sekä Vasemmistoliiton pää-äänenkannattajan, Kansan Uutisten entisen päätoimittajan, Yrjö Raution kanssa. Rautio vertasi Seppästä eräässä Kansan Uutisten Viikkolehden kirjoituksessa Itävallan vapauspuolueen EU-vastaiseen oikeistopopulistijohtajaan Jörg Haideriin .

Seppänen oli mukana kampanjassa, jonka tarkoituksena oli saattaa EU:n perustuslaki Suomessa kansanäänestykseen. Niin ikään Seppänen tunnettiin Suomen mahdollisen Nato-jäsenyyden sekä EU:n sotilaallisen varustautumisen ankarana kriitikkona. Seppänen kritisoi myös EMU:a. Seppänen oli vasemmistoliiton suosituin ehdokas kolmissa europarlamenttivaaleissa. Vuoden 1996 vaaleissa hän sai yli  ääntä eli noin kaksi kolmasosaa puolueen koko äänimäärästäEuroparlamenttiin 1996 vaaleissa valitut ehdokkaat (Oikeusministeriö 24.10.1996).

 Ulkopoliittiset mielipiteet 
Ulkopoliittisesti Seppänen oli itsemääräämisoikeutta kannattavana kansallinen, sisäpoliittisesti valtionyhtiöitä Esko-Juhani Tennilän tapaan elinkeinopolitiikan tukina kannattava vasemmistolainen ja europoliittisesti edellisistä johtuen skeptinen. 2002 Seppänen vastusti Suomen osallistumista Irakin sotaan tai sen miehitykseen sekä kritisoi pääministeri Paavo Lipposta. Tätä ennen hän vastusti vasemmistoliiton ja vihreiden päätöksiä suostua taisteluhelikoptereiden hankkimiseen, minkä puolueet olivat nähneet keinona olla jatkossa hallitusyhteistyössä SDP:n kanssa.

Europarlamentissa Seppänen vastusti englantilaisen tutkimuksen mukaan johdonmukaisimmin kaikista suomalaiseurokansanedustajista ohjelmistopatentteja. Hän osallistui lisäksi onnistuneeseen aloitteeseen erottaa Jacques Santerin komissio.

Seppänen oli ehdolla takaisin eduskuntaan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa mutta ei tullut valituksi.

 Yksityiselämä 
Esko Seppäsen puoliso oli toimittaja Kirsti Tulonen-Seppänen. Vuonna 1972 avioituneella parilla oli kaksi lasta. Heistä Iiro Seppänen on menestynyt kansainvälisesti taikurina. Kaapo Seppänen kuoli 37-vuotiaana toukokuussa 2010 sappitiesyöpään.

Esko Seppäsellä diagnosoitiin Parkinsonin tauti 2006 ja hänellä otsassa ollut tyvisolusyöpä leikattiin pois lokakuussa 2016.

 Teokset 































Lisäksi Seppäsen kolumneja on julkaistu Voima-lehdessä otsikolla Liittovaltio. Nyt? ja Hymy-lehdessä otsikolla KotiBryssä.
 Lähteet 

 Aiheesta muualla 


 Esko Seppäsen kotisivut


Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Vasemmistoliiton poliitikot
Luokka:Vasemmistoliiton europarlamentaarikot
Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt
Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt
Luokka:Helsingin vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Ylen toimittajat
Luokka:Suomalaiset EU-kriitikot
Luokka:Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon saajat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Erityisavustajat
Luokka:Vuonna 1946 syntyneet
Luokka:Vuonna 2025 kuolleet