Košice

Košice (, , , ) on Slovakian toiseksi suurin kaupunki, ja siellä oli vuonna 2019 hieman vajaa 240 000 asukasta. Se sijaitsee maan itäisessä osassa Hornádjoen laaksossa Tatran kaakkoispuolella. Košice on Košicen alueen (kraj) pääkaupunki sekä itäisen Slovakian kulttuurinen ja teollinen keskus. Košice oli toinen Euroopan kulttuuripääkaupungeista 2013.Tällaisia ovat Euroopan uudet kulttuuripääkaupungit  Ilta-Sanomat matkailu 24.1.2013

vasen|pienoiskuva|Košicessa sijaitseva Pyhän Elisabetin katedraali on Slovakian suurin kirkko.
vasen|pienoiskuva|Mlynská ulica -katu on osa Košicen historiallista keskusta
vasen|pienoiskuva|Košicen keskustaa kesällä 2007

 Maantiede 
Košice sijaitsee Slovakian itäosassa lähellä kolmen valtion rajaa. Sieltä on Unkarin rajalle 20 kilometriä, Ukrainan rajalle 80 kilometriä ja Puolan rajalle 90 kilometriä. Kaupunki on rakennettu leveään Hornádjoen laaksoon, jonka länsipuolella kohoavat Slovakian malmivuoret ja itäpuolella Slanskévuoret. Kaupunki on noin 208 metriä merenpinnan yläpuolella. Slovakian kaupungin pinta-ala on 237,63 neliökilometriä. Siitä maatalousmaata on 37,5 prosenttia.

 Historia 

 Ensimmäiset asukkaat ja kaupungin perustaminen 
Ensimmäiset todisteet ihmisasutuksesta nykyisen Košícen alueella ovat varhaispaleoliittiselta kaudelta. Nykyisestä Barcan kaupunginosasta on löydetty Aurignacin kulttuurin ihmisten rakentamat 15 asumusta, ja niiden lähellä sijainneet tulisijat ja kivityökalut. Sama alue on ollut asutettu tasaisesti aina myöhäiselle pronssikaudelle.Šutaj 2011 s. 18–21

Ensimmäiset kirjalliset maininnat Košicesta ovat 1200-luvulta, jolloin se kuului Unkarin kuningaskuntaan. Kaupunki oli kuitenkin kehittynyt jo tätä ennen, mistä kertoo siellä asuneet, alunperin Saksista kotoisin olleet käsityöläiset ja kauppiaat. Keskiajalla Košicesta muodostuikin merkittävä markkinapaikka Puolan, Unkarin ja Venäjän välisen kauppatien varrella. Sen kaupunginmuurien rakentaminen aloitettiin jo 1290. 

Košícen asema oli koko Unkarin valtakunnassa tärkeä. Kaupungin lähellä käydyssä Rozhanovcen taistelussa sen asukkaat tukivat kuningas Kaarle Robertia, mistä palintona sen asemaa kauppapaikkana vahvistettiin 1319. Kuninkaan suosio myötä Košícesta tuli vapaa kuninkaallinen kaupunki 1347, ja 1369 sille myönnettiin ensimmäisenä eurooppalaisena kaupunkina oikeus käyttää omaa vaakunaansa. 

 Uusi aika 
Uskonpuhdistuksen ja vastauskonpuhdistuksen aikana kaupungilla oli tärkeä strateginen merkitys, ja sen omistajuudesta käytiin kiivasta kamppailua, kunnes 1600-luvun katolilaisuus palautettiin lopullisesti. Košicen porvarit olivat pitkään enimmäkseen saksalaisia, mutta unkarilaisten osuus kasvoi vähitellen. 1700-luvulla slovakit kuitenkin muodostivat jo enemmistön kaupungin väestöstä. Košice oli silti valistuksen kaudella ja kansallisen heräämisen aikana 1800-luvulla unkarilaisten toinen henkinen pääkaupunki. 1776 siellä aloitti toimintansa Academia Regia Cassoviensis, Budan yliopiston alaisuuteen kuuluva korkeakoulu. 

Ensimmäisen maailmansodan päätteeksi 1918 Košice liitettiin osaksi vastaperustettua Tšekkoslovakiaa. 

 Toinen maailmansota 
Košice oli yksi niistä alueista, jotka liitettiin Unkariin vuoden 1938 Wienin päätöksellä sen jälkeen, kun natsi-Saksa oli miehittänyt sudeettialueet. Kaupunki kuuluikin koko toisen maailmansodan ajan Unkariin, eikä Slovakian tasavaltaan. Rajamuutosten yhteydessä kaupungista muutti pois lähes 22 000 tšekkiä ja slovakkia. Košicen hallinnon ja järjestyksen otti haltuunsa vastaperustettu Unkarin kansallisneuvosto, joka toivotti Unkarin armeijan tervetulleeksi Košiceen 10. marraskuuta 1938. Seuraavana päivänä kaupunkiin ratsasti valkoisella hevosellaan valtionhoitaja Miklós Horthy, joka tapasi kaupungissa paikallisia ja valtakunnallisia merkkihenkilöitä.

Operaatio Barbarossan käynnistyttyä kesäkuussa 1941 Neuvostoliitto pyrki pitämään yllä rauhaa Unkarin kanssa, mutta 26. kesäkuuta tunnistamattomat lentokoneet pommittivat kaupunkia. Unkarin valtionhoitaja Miklós Horthy sai siitä syyn lähteä sotaan Neuvostoliittoa vastaan. Itse pommituksen tekijät ovat pysyneet mysteerinä.

Puna-armeijan joukot vapauttivat Košicen ensimmäisenä merkittävänä tšekkoslovakialaisena kaupunkina 19. tammikuuta 1945, minkä yhteydessä se käytännössä liittyi takaisin osaksi Tšekkoslovakiaa. Vallinneesta sotatilanteesta johtuen kaupungissa toimi väliaikaisesti suuri osa tasavallan instituutioista, kuten esimerkiksi tšekkien ja slovakkien yhteinen kansanrintama, joka kokoontui nykyisessä Itä-Slovakian taidegallerian rakennuksessa kaupungin keskustassa. Näiden kokousten tuloksena julkaistiin huhtikuussa 1945 Košicen ohjelma, joka loi perustan uudelleenyhdistyneen Tšekkoslovakian tulevalle järjestykselle.

 Hallinto 

Košice on samannimisen alueen hallinnollinen keskus, ja kaupunki on jaettu neljään piiriin. Kaupunki on piirien lisäksi jaettu edelleen 22 hallinnolliseen kaupunginosaan, joilla jokaisella on oma paikallishallintonsa. Košicen johdossa on pormestari ja kaupunginvaltuusto.

Väestö

Slovakian tilastokeskuksen mukaan vuonna 2019 Košicessa asui 238 593 henkeä. Asukkaista 75,8 prosenttia oli slovakkeja, 2,8 prosenttia unkarilaisia, 2,0 prosenttia romaneita ja 0,7 prosenttia tšekkejä.

 Liikenne 

 Lentoliikenne 
Košicen kansainvälinen lentoasema sijaitsee Košicen keskustasta kuusi kilometriä etelään. Lentoasemalta on suorat lennot Prahaan, Varsovaan, Wieniin, Lontoon Stanstediin ja Lutoniin sekä Liverpooliin.

 Rautatieliikenne 
Košicen rautatieasema sijaitsee Košicen keskustassa Slovakia sähköistetyn päärataverkon varrella. Košicesta on Bratislavan ja muiden kotimaan yhteyksien lisäksi suorat junayhteydet muun muassa Budapestiin, Wieniin ja Prahaan.

Yleistä
Košicessa on yliopisto (per. 1959) ja mm. Slovakian tiedeakatemian instituutti, tekniikan museo ja Itä-Slovakian museo. Kaupunki on Slovakian tärkeimpiä raskaan teollisuuden keskuksia, ja siellä on myös rakennus- ja elektroniikkateollisuutta. Kaupungissa sijaitsee Slovakian suurin kirkko, katolinen P. Elisabetin tuomiokirkko. Siellä on myös evankelis-luterilaisen kirkon piispanistuin sekä kaksi katolista piispanistuinta: bysanttilaiskatolinen piispanistuin ja vuodesta 1995 roomalaiskatolinen arkkipiispanistuin.

 Urheilu 
Košicen maraton on Euroopan vanhin yhä järjestettävä maratonjuoksukilpailu.
pienoiskuva|12 555 -paikkainen Košická futbalová aréna
Jääkiekkoseura HC Košice on voittanut Slovakian mestaruuden yhdeksän kertaa ja on näin maan menestyinein seura yhdessä HC Slovan Bratislavan kanssa. Vuodesta 2018 maan jalkapallopääsarja Niké ligassa on pelannut fuusioseura FC Košice. Joukkue pelaa kotiottelunsa vuonna 2022 valmistuneella Košická futbalová arénalla, jolla pelataan myös jalkapallon alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuiden 2025 otteluita.

Košicessa järjestettiin vuoden 2019 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut, jota se isännöi yhdessä pääkaupunki Bratislavan kanssa. Kaupungit isännöivät aikaisemmin kisoja vuonna 2011.

 Ystävyyskaupungit 

Košicen ystävyyskaupunkeja ovat:

  Budapest, Unkari (vuodesta 1997)
  Bursa, Turkki (vuodesta 2000)Bursa Metropolitan Municipality Web Site; Sister Cities. 
  Cottbus, Saksa (vuodesta 1992)
  Miskolc, Unkari (vuodesta 1997)
  Niš, Serbia (vuodesta 2001)
  Ostrava, Tšekki (vuodesta 2001)
  Plovdiv, Bulgaria (vuodesta 2000)Plovdiv Sister citiesPlovdiv Twinning
  Raahe, Suomi (vuodesta 1987)
  Rzeszów, Puola (vuodesta 1991)
  Pietari, Venäjä (vuodesta 1995)
  Užhorod, Ukraina (vuodesta 1993)
  Verona, Italia (vuodesta 1992)
  Mobile, Yhdysvallat (vuodesta 2000)
  Vysoké Tatry, Slovakia (vuodesta 2006)
  Wuppertal, Saksa (vuodesta 1980)

 Lähteet 



 Viitteet 

Aiheesta muualla

Kaupungin kotisivut
Visit Košice
 Unkarin vanha historia tulee jälleen eläväksi. Kassa, unkarilainen kaupunki, juhlii päästyään oman maan yhteyteen, Aamulehti, 23.07.1939, nro 194, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*