Seinäjoen tangomarkkinat

Seinäjoen tangomarkkinatSeinäjoen Tangomarkkinat Oy Yritys- ja yhteisötietojärjestelmä, Patentti- ja rekisterihallitus on vuosittain heinäkuun puolivälissä Seinäjoella, Etelä-Pohjanmaalla järjestettävä tangoon keskittyvä musiikkifestivaali. Se on yksi Suomen suurimmista kesätapahtumista. Vuonna 2019 tapahtumaan osallistui yli 111 000 kävijää.

Keskeinen osa Seinäjoen tangomarkkinoita on tangokuningas- ja tangokuningatarkilpailu. Kahtena ensimmäisenä vuonna ainoastaan Tangokuningas valittiin Tangolaulukilpailun voittajaksi, mutta 1987 alkaen myös Tangokuningatar. Poikkeuksellisesti vuosina 2009–2012 miesten ja naisten keskuudesta valittiin ainoastaan yksi henkilö Tangokuninkaalliseksi. Vuosi 2011 on ainoa, jolloin ei valittu uutta tangokuningasta lainkaan.Timo Kalevi Forss: Tähdet meren yllä: suomalaisen tangon tarina, s. 119–131. Helsinki: Into Kustannus, 2019. .

Osa tapahtumaa on tangon sävellys- ja sanoituskilpailu. Kilpailussa etsitään uusia tangokappaleita ja kahden parhaimman tangon tekijät saavat rahapalkinnon. Kilpailu on järjestetty markkinoiden alusta lähtien vuosittain, poikkeuksina vuodet 1987 ja 1988. Tangosävellys- ja -sanoituskilpailu ei ole saavuttanut samanlaista suosiota ja näkyvyyttä kuin tangokuninkaallisten valinta.

 Historia 
Tangomarkkinoiden syntyyn johtaneen tapahtumaketjun sysäsi 1980-luvun alkuvuosina liikkeelle huoli Ilmajoen musiikkijuhlien tulevaisuudesta. Kymmenkunta vuotta klassiseen musiikkiin ja oopperaan keskittynyt kunnianhimoinen festivaali oli menettänyt vetovoimaansa, yleisökato oli pahentunut ja tappiokierre syventynyt lähes kipurajalle saakka. Jotakin oli pakko tehdä, ja niinpä juhlien taiteelliseksi johtajaksi hieman aiemmin valittu Lasse Lintala otti asian puheeksi monivuotisen yhteistyökumppanin MTV:n ohjelmajohtajan Tauno Äijälän kanssa. Ratkaisua etsittiin kevyen musiikin saralta, ja kun idea oli todettu toteuttamiskelpoiseksi, toimintamalli lainattiin vuodesta 1977 alkaen järjestetyiltä Lappeenrannan humppafestivaaleilta.Telle Virtanen: Tangon tarina, s. 90. Helsinki: Johnny Kniga Kustannus, 2019. .

Keväällä 1985 Ilmajoen Musiikkijuhlat ry, Seinäjoen Maila-Jussit ry ja Viihdekuoro Marit ja Mikot ry perustivat Tangomusiikin edistämisyhdistyksen, ja Seinäjoen kaupungin tultua mukaan järjestettiin ensimmäinen Tangomarkkinat-tapahtuma saman vuoden heinäkuun toisena viikonloppuna. Paikan päälle kokoontui noin 18 000 tangon ystävää, mikä ylitti järjestäjien rohkeimmatkin odotukset, ja television välityksellä tapahtumaa seurasi noin 1,6 miljoonaa katsojaa. Ensimmäiseksi tangokuninkaaksi kruunattiin Kauko Simonen, ja hänen perintöprinsseikseen valittiin Jaska Mäkynen ja Mertsi Meri. Mäkynen kirkasti kruununsa myöhemmin, kun taas Meri katosi muutaman vuoden jälkeen iskelmäkuvioista.Tony Latva ja Petri Tuunainen: Iskelmän tähtitaivas, s. 528. Porvoo-Helsinki: WSOY, 2004. Tapahtuman johtoon ja 1997 perustetun Seinäjoen Tangomarkkinat Oy:n toimitusjohtajaksi tuli Reijo Pitkäkoski vuoteen 2004 saakka. Martti Haapamäki nimitettiin Seinäjoen Tangomarkkinat Oy:n taiteelliseksi johtajaksi vuonna 2012..
Vuonna 1988 Tangomarkkinoilla rikottiin 25 000 kävijän raja, ja 50 000 vieraan raja ylittyi vuonna 1991. Alun perin yhden viikonlopun kestänyt tapahtuma pidennettiin kolmipäiväiseksi vuonna 1990. 1990-luvun lama-aikaa kuvasi, että vuoden 1993 tangokuninkaalliset Merja Raski ja Sebastian Ahlgren olivat kumpikin voittohetkellään työttömyyskortistossa. Vuonna 1994, jolloin tapahtuma järjestettiin kymmenennen kerran, tapahtuma venähti jo viikon mittaiseksi. Samana vuonna rikkoutui myös sadantuhannen festivaalikävijän raja. Vuonna 1999, viidensillätoista Tangomarkkinoilla juhlan aiheena oli myös miljoonas festivaalivieras tapahtuman historiassa. Vuoden 2001 tangokuninkaalliset Mira Sunnari ja Erkki Räsänen kruunattiin juuri käyttöön otetulla Seinäjoki-areenalla.Latva & Tuunainen 2004, s. 528–533. 

Ensimmäiset Tangomarkkinat juonsi Heikki Hietamies yksinään. Myöhemmin hänen juontajapareinaan olivat muiden muassa Sirpa Viljamaa, Johanna Raunio, Tamara Lund, Lola Odusoga, Anu Hälvä, Anu Palevaara ja Satu Silvo sekä tangokuningatar Arja Koriseva. Vuosituhannen vaihteessa Hietamies joutui väistymään nuorempien tieltä, ja vuosina 2000 ja 2001 juontajina olivat Pertti Salovaara ja Satu Silvo sekä vuosina 2002 ja 2003 Janne Porkka pareinaan Karita Tuomola (2002) ja Taru Valkeapää (2003).

Kilpailun televisioi vuosina 1985–2008 MTV3, vuosina 2009–2011 Yle TV2, vuosina 2012–2016 Yle TV1, vuosina 2017–2019 AlfaTV ja vuodesta 2023 Eveo. Mervi Pohjanheimo ohjasi Tangomarkkinoiden finaalin suorat tv-lähetykset MTV3:lle yhdeksänä vuonna, 1996–2004. Vuosina 2017–2022 festivaalin radioinnista vastasi Järviradio, ja vuodesta 2023 lähtien Radio Pooki.

Monet Tangomarkkinoiden alkuvuosien kuninkaallisista olivat kiertäneet tanssilavoja jo pitkään ennen kruunaamistaan ja tunsivat siten tanssikansan maun. Sittemmin mediajulkisuus houkutteli kisaan muitakin iskelmätähden urasta haaveilevia. Tangomarkkinoiden vetovoimasta kertoo vahvasti se, että kun ensimmäisenä vuonna tangokuninkuudesta kilpaili noin sata osallistujaa, kymmenen vuotta myöhemmin kuninkuuden tavoittelijoita oli jo yli 1 700. Osallistujamäärän huiman kasvun myötä joukossa oli myös yhä nuorempia kilpailijoita; nuorin oli juuri rippikoulun käynyt, vuoden 1993 tangomarkkinoille osallistunut ja tangoprinsessaksi valittu kemiläinen 15-vuotias Heidi Kyrö. Kisan koventuessa kilpailijoiden musiikillinen osaaminen ei enää riittänyt, vaan ehdokkaiden piti myös näyttää hyviltä. Pitkäaikainen tuomariston jäsen Lasse Lintala kuvaili tilannetta sanomalehti Ilkan haastattelussa vuonna 1995: "Totta on, että moni tyttö on kaatunut finaalissa sukulaisensa tekemään iltapukuun, ja parikymmentä kiloa ylipainoisella täytyy olla todella upea ääni, jotta kuninkaalliseksi yltäisi."Virtanen 2019, s. 91. 

Tangomarkkinoiden suosiosta huolimatta tango ei ole enää festivaalin historian aikana noussut Suomessa läheskään samanlaiseen suosioon kuin kiihkeimpinä vuosina 1960-luvun puolivälissä. Populaarikulttuurin historian tutkija ja Suomen Jazz & Pop Arkiston johtaja Janne Mäkelä kommentoi asiaa vuonna 2005:
Kalervo Kärki: Sydämeni sävel: Toivo Kärki ja hänen musiikkinsa, s. 826–827. Helsinki: Mediapinta Oy, 2015. .

Vuonna 2025 tehtiin sääntömuutos, jolla tangokuninkaalliset valitsee yleisö. Ensin  tuomaristo valitsee yhteensä kahdeksasta nais- ja miesfinalistista superfinaaliin kaksi naista ja kaksi miestä. Yleisö äänestää heistä sitten voittajat, joko puhelinsoitolla, tekstiviestillä tai tai Yle-sovelluksella.

 Tangolaulukilpailu 

 Vuosi Tangokuningas Tangokuningatar 1985   1986   1987   1988   1989  

 Vuosi Tangokuningas Tangokuningatar 1990   1991   1992   1993   1994   1995   1996   1997   1998   1999  

 Vuosi Tangokuningas Tangokuningatar 2000   2001   2002   2003   2004   2005   2006   2007   2008   2009 

 Vuosi Tangokuningas Tangokuningatar 2010  2011   2012   2013   2014   2015    2016   2017   2018   2019  

 Vuosi Tangokuningas Tangokuningatar 2020 Ei järjestetty COVID-19-pandemian johdosta 2021 2022   2023   2024   2025  

 Tangon sävellys- ja sanoituskilpailu 

 1. sija 2. sija 3. sija vuosi La Perla Negrainstrumentaali, säv. Veikko Huuskonen    1985 Joka ainoa iltasäv. Jorma Laurila, san. Ville Laurila    1986 Nyt kun aikaa onsäv. Raimo Roiha, san. Juha Vainio Rannallasäv. Vesa Tuomi, san. Tuula Heikkilä Lapsuusmuistojasäv. Seppo Äijö, san. Kimmo Petrell   1989 Maailmantangosäv. ja san. Seppo Tammilehto    1990 Kesän huumaasäv. Pentti Salomaa, san. Tuulikki Lahti Yöllinen hetkisäv. Pepe Willberg, san. Kirsti Willberg  Uskollisuussäv. Paavo Sjöberg, san. Juha Vainio  1991 Sadun tangosäv. Markku Anttila, san. Turkka Mali Tunteiden tangosäv. Markku Kopisto, san. Turkka Mali Tanssiin kutsusäv. Pepe Willberg, san. Kirsti Willberg  1992 Yön kuningatarsäv. Mika Toivanen, san. Jorma Toiviainen Jos minut vielä kohtaatsäv. Erkki Rajamäki, san. Pirkko Arola Rakastin sinuasäv. Veikko Juntunen, san. Pekka Luusua  1993 Lauantai-illan tangosäv. Hannu Laine, Jorma Laurila; san. Unto Laine, Jorma Laurila Yön tähtisäv. Matti Piri, san. Iina Tarina Haaveiden tangosäv. Juha Leinonen, san. Pekka Santala  1994 Mun aika mennä onsäv. Mika Toivanen, san. Jorma Toiviainen Pohjolan valkeat yötsäv. Jukka Koivisto, san. Jorma Toiviainen Polttava katsesäv. Risto Penttinen, san. Jussi Alanko  1995 Ruusunoksa ja kyyhkynensäv. ja san. Veikko Juntunen Rakastan, rakastan, rakastansäv. ja san. Veikko Niittynen Elämä alkaa siitäsäv. ja san. Jukka Kuoppamäki  1996 Olet maailmainsäv. ja san. Katja Lampela Taivas salamoisäv. ja san. Kimi Markkola Kun haaveilla uskallatsäv. ja san. Vesa Alare  1997 Suudelmia ja shampanjaasäv. Jarmo Tinkala, san. Kalevi Puonti Syttyi rakkaussäv. Jukka Koivisto, san. Jorma Toiviainen Kultaisin siivinsäv. Jukka Keskitalo, san. Vesa Alare   1998 Tule luoksein iltaruskosäv. Rauli Nordberg, Ari Mannelin, Kimmo Parviainen; san. Rauli Nordberg Tango nuoruudestasäv. ja san. Tapio Mäki Tunteeni on sammumatonsäv. Jan-Eric Malms, san. Jorma Toiviainen  1999 Oot tässä, oot poissasäv. Hauge Piispanen, san. Jorma Toiviainen Rakkauden yösäv. ja san. Kalevi Puonti Keskiyön auringon maasäv. ja san. Raimo Hast  2000 Kuu, kylmä kuningatarsäv. Timo Forsström, san. Jorma Toiviainen Ensi yönäsäv. Jari Niemelä, san. Chrisse Johansson Kohti kalleintasäv. Reijo Huurros, san. Pauli Hanhiniemi  2001 Soittakaa lujempaasäv. Timo Forsström, san. Jorma Toiviainen Naisen sydänsäv. Toni Nygård, san. Helena Hatunen Kukkiva roudan maasäv. Tuomas Perheentupa, Nicklas Grönholm san. Kalevi Puonti  2002 Ei lähtevää saa viivyttääsäv. Timo Forsström, san. Jorma Toiviainen Kuun hopeaiseen viittaansäv. Pertti Haverinen, san. Jorma Toiviainen Viimeiseen suudelmaansäv. Veikko Juntunen, san. Reijo Päkkilä  2003 Seuraan sinuasäv. Katja Lampela, san. Natalia Vladimirov Jos palaisi luokseni hänsäv. Esa Nieminen, san. Sinikka Svärd Lävistetty sydänsäv. san. Jiri Nikkinen  2004 Tulit varjojen takaasäv. Kikka Laitinen, Janne Halmela; san. Jorma Toiviainen Niin kauas et pääsesäv. Pertti Haverinen, san. Jorma Toiviainen Toivoisinsäv. san. Jouni Keronen  2005 Anna ollasäv. Pertti Haverinen, san. Jorma Toiviainen Mustien ruusujen maasäv. Teemu Harjukari, san. Sinikka Svärd Lady likesäv. Mika Toivanen, san. Kikka Laitinen  2006 Raju rakastajasäv. san. Sirkka Tammio Onko rikos rakastaa?säv. Teemu Harjukari, san. Sinikka Svärd Älä mene!säv. Pertti Haverinen, san. Jorma Toiviainen  2007 En kasvojas muistasäv. Aarne Hartelin, san. Jorma Toiviainen Nuoruus, hulluus ja ihanuussäv. Juha Mäki, san. Kaje Komulainen   2008 Häätangosäv. Jussi Rasinkangas, san. Pekka Eronen Yhdestoista hetkisäv. Risto Pahlama, san. Jukka Saarinen   2009 Sua kaipaansäv. Illusion Rake, Mariska; san. Mariska Taas lasken tiilten päätsäv. Mika Jämsä, san. Kaje Komulainen   2010 Tango Mariasäv. ja san. Veeti Kallio Kesän kaunein päiväsäv. ja san. Anna Suominen   2011 Rakkaus riepottaasäv. Pertti Jalonen, san. Piia Koriseva Salaisuussäv. ja san. Anna Suominen   2012 Suurempaasäv. Jonnaemilia, Mikko Tamminen, san. Eija Hinkkala    2013 Kiivas ja kaunissäv. san. Lauri Tähkä    2014 Kaipuun syleilyynsäv. san. Sansa ja Terhi Pippuri    2015 Sinua rakastetaansäv. san. Katja Esle    2016Elämällesäv. san. Taru Piira2017Kel onni on
Säv. Matti Paatelma, san. Mirkka Paajanen 2018Sain rakastaa
Säv. ja san. Minna Miettinen2019Mitä todella?
säv. Pertti Jalonen, san. Eija Hinkkala 2021Etten kuollut turhaan
säv. Pertti Jalonen, san. Eija Hinkkala ja Arja Koriseva 2022Syntinen nainen
säv. ja san. Maiju Oja 2023Jälkeenpäin
säv. Matti Paatelma, san. Mirkka Paajanen 2024Taivas täynnä tulta
säv. Toni Nygård, Jussi Rasinkangas, san. Annika Aakkula 2025
Tango Finlandia -palkinto
Seinäjoen tangomarkkinoilla on vuodesta 2004 lähtien jaettu Tango Finlandia -tunnustuspalkintoa ansiokkaasta toiminnasta suomalaisen tangon hyväksi. Palkinnon arvo on 10 000 euroa ja sen saajan on oltava Suomen kansalainen. Vuosina 2014, 2015 ja 2016 palkintoa ei jaettu ja vuonna 2017 myönnetty palkinto on toistaiseksi viimeisin.
Palkinnon saajat
 2004 kapellimestari Atso Almila ja Seinäjoen kaupunginorkesteri
 2005 tangokuningas Jari Sillanpää
 2006 tangokuningatar Arja Koriseva
 2007 tanssinopettajat Leena ja Åke Blomqvist
 2008 muusikko Jarmo Tinkala
 2009 Finlanders-yhtye
 2010 juontaja Heikki Hietamies
 2011 laulaja Reijo Taipale
 2012 muusikko, säveltäjä, sovittaja ja tuottaja Mika Toivanen
 2013 laulaja Markus Allan
 2017 talousneuvos Seppo Kulmala

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Seinäjoen tangomarkkinat
 Tangokuninkaallisia, Elävä arkisto, Yleisradio
 Tangomarkkinat Yle.fi:ssä

Luokka:Suomalainen tango
Luokka:Suomalaiset laulukilpailut
Luokka:Musiikkiohjelmat
Luokka:Seinäjoen tapahtumat
Luokka:Seinäjoen musiikki
Luokka:Seinäjokelaiset yritykset