Kykladit

Kykladit () on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren eteläosissa. Saarten maapinta-ala on 2 572 km² ja asukasluku 117 987 (vuonna 2011). Saariryhmä käsittää yli 200 saarta.

Kykladien nimi viittaa siihen, että niiden on antiikin aikana ajateltu muodostavan kehän (kyklos) Deloksen saaren ympärille. Kykladien kooltaan suurimmat saaret ovat Náxos, Ándros ja Páros. Väkiluvultaan suurimmat ovat Sýros, Náxos ja Santorínin saariryhmän pääsaari Thíra. Saarten perinteinen keskuskaupunki ja suurin asutus on Sýroksella sijaitseva Ermoúpoli. Muut suurimmat kaupungit ovat Náxoksen kaupunki, Tínoksen kaupunki sekä Pároksen Paroikiá.

Kykladien saaret ovat tuliperäisiä ja vuoristoisia. Kreikan ainoa toimiva tulivuori sijaitsee Santorínilla. Saaret tunnetaan muun muassa perinteisestä kykladisesta arkkitehtuurista valkoisiksi kalkittuine taloineen, sinikupolisine kirkkoineen ja tuulimyllyineen. Monet saarista ovat suosittuja turistikohteita. Saarista erityisesti Mýkonos sekä tulivuorikalderastaan tunnettu Santoríni ovat turistien suosiossa. Delos on Unescon maailmanperintökohde. Tínos on Kreikan uskonnollisia keskuksia ja maan suosituimpia pyhiinvaelluskohteita.

 Historia 

pienoiskuva|vasen|Oían kylä Santorínilla.
pienoiskuva|vasen|Tuulimyllyjä Mýkonoksen saarella.
Esihistoriallisena aikana noin vuosina 3200–2100 eaa. Kykladien saarilla vaikutti Egeanmeren pronssikautisiin kulttuureihin kuuluva niin kutsuttu kykladinen kulttuuri. 2000-luvulla eaa. kykladinen kulttuuri vaikutti samaan aikaan minolaisen kulttuurin kanssa. Esi- eli protokykladisen kulttuurin vanhimmat löydökset ovat Kéan saarelta noin vuodelta 3200 eaa. Tämän jälkeen kulttuuri kehittyi kolmessa vaiheessa, joiden merkkejä on löydetty muun muassa Mílokselta ja Náxokselta (3200–2800 eaa.), Sýrokselta (2800–2200 eaa.) sekä jälleen Mílokselta (2200–2000 eaa.). Kulttuuri tunnetaan muun muassa marmorisista idoliveistoksista, niin kutsutuista kykladisista idoleista.

Loppuvaiheessaan kykladinen kulttuuri sulautui yhteen ensin minolaisen ja sitten mykeneläisen kulttuurin kanssa. Minolaisen kulttuurin tunnetuin kohde saarilla on Akrotírin minolainen kaupunki Thíralla. Se oli merkittävin tunnettu kyseisen kulttuurin asutus Kreetan ulkopuolella.

Antiikin aikana saaret saivat nimen Kykladit (Kykládes). Nimi viittaa siihen, että saarten ajateltiin muodostavan kehän (kyklos) yleishelleenisenä Apollonin kulttikeskuksena tunnetun Deloksen saaren ympärille. Kykladien ympärillä levittäytyivät puolestaan hajanaisemmat Sporadit (Sporádes). Kreikkalaisessa mytologiassa Kykladit olivat alun perin nymfejä, jotka merenjumala Poseidon muutti saariksi.

Persialaissodissa osa saarista oli Persian ja osa Ateenan johtaman kreikkalaisliittouman puolella. Sodan jälkeen Delos toimi Ateenan johtaman Deloksen meriliiton nimellisenä keskuksena ja alkuvaiheessa sen kassan säilytyspaikkana. Siihen liittyivät kaikki muut saaret paitsi Melos (nykyinen Mílos) ja Thera (Thíra). Myöhemmin saaret valloitti ensin Makedonia ja sitten Rooman valtakunta. Roomalaisena aikana monet saarista toimivat karkotuspaikkoina. Monien saarten historiasta tunnetaan yksityiskohtia muun muassa Herodotoksen, Thukydideen ja Strabonin teosten välityksellä.

300-luvulta 1200-luvulle Kykladit olivat osa Bysantin valtakuntaa. Saaret olivat kuitenkin usein merirosvojen hyökkäysten kohteena ja monet niistä autioituivat ja asutettiin välillä uudestaan, jotkut moneenkin kertaan. 1200-luvulla venetsialaiset valloittivat Kykladit. Monet saaret olivat osa Náxokselta johdettua Náxoksen herttuakuntaa. Venetsialaisvallan muistona useimmilla suuremmilla saarilla on venetsialaisaikainen linna eli kástro tai sellaisen rauniot. Merirosvot vainosivat saaria aina 1800-luvun alkuun saakka. Tämän vuoksi väestö asui aiemmin yleensä saarten sisäosissa korkeammalle linnan läheisyyteen rakennetuissa kylissä. Tätä perua ovat saarten vanhat pääkylät eli chórat.

Osmanit valtasivat suurimman osan Kykladien saarista vähitellen 1500-luvulla ja loput seuraavina vuosisatoina. 1800-luvun alussa monet saarista olivat eturintamassa Kreikan vapaustaistelussa ja muun muassa rahoittivat sitä merkittävästi. Kykladeista tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vaiheittain 1820–1830-lukujen kuluessa. 1800-luvulta lähtien, merirosvouhan väistyttyä, saarten väestö on palannut saarten rannoille. Näin ovat kehittyneet monien saarten uudemmat suuret pää- ja satamakaupungit. Monet kaupungeista kehittyivät merkittäviksi kauppamerenkulun keskuksiksi. Esimerkiksi Ermoúpoli oli aikanaan yksi Kreikan merkittävimpiä höyrylaivaliikenteen keskuksia ja se on edelleen Kykladien keskuspaikka.

 Saaret 

Kykladien suurimmat saaret ovat:


 Saari Pääkaupunkitai -kylä Väkiluku(2011) Pinta-ala(km²) 1 Náxos Náxos  17 930 429,79 2 Ándros Ándros  9 221 379,21 3 Páros Paroikiá  13 715 196,31 4 Tínos Tínos  8 636 194,59 5 Mílos Mílos 4 977 158,40 6 Kéa Ioulída  2 446 131,69 7 Amorgós Amorgós  1 971 121,46 8 Íos Íos  2 024 108,71 9 Kýthnos Kýthnos  1 310  99,43 10 Mýkonos Mýkonos  10 110 86,13 11 Sýros Ermoúpoli  21 507 84,07 12 Thíra (Santoríni) Firá  15 230 76,19 13 Sérifos Sérifos  1 420 75,21 14 Sífnos Apollonía  2 625 73,94 15 Síkinos Síkinos  273 41,68 16 Anáfi Anáfi  271 38,64 17 Kímolos Kímolos  908 37,43 18 Antíparos Antíparos  1 211 35,09 19 Folégandros Folégandros  765 32,38 20 Makrónisos  9 18,43 21 Polýaigos  2 18,15 22 Irakleiá Irakleiá  141 18,08 23 Gyáros  0 17,57 24 Kéros  0 15,04 25 Ríneia  0 13,90 26 Donoúsa Donoúsa (Stavrós) 167 13,65 27 Thirasía Manolás 319 9,25 28 Schoinoúsa Schoinoúsa 227 8,14 29 Antímilos  0 8,00 30 Despotikó  0 7,75 31 Áno Koufonísi Koufonísi 399 5,77 32 Káto Koufonísi  0 3,90 33 Delos (Dílos)  24 3,54

 Hallinto 

Kykladien alue kuuluu Etelä-Egean saarten alueeseen. Sen saaret on vuodesta 2011 jaettu yhdeksään alueyksikköön, Ándroksen, Kéa-Kýthnoksen, Míloksen, Mýkonoksen, Náxoksen, Pároksen, Sýroksen, Thíran ja Tínoksen alueyksikköön, ja nämä edelleen 19 kuntaan. Vuoteen 2011 saakka Kykladit muodostivat Kykladien prefektuurin.

 Alueyksiköt ja kunnat 

Kykladien saaret kuuluvat seuraaviin alueyksiköihin ja kuntiin (väkiluvut vuodelta 2011):


 Alueyksikkö Kunta Väkiluku Sýroksenalueyksikkö 1 Sýros-Ermoúpoli 21 507 Yhteensä: 21 507  Ándroksenalueyksikkö 4 Ándros  9 221 Yhteensä: 9 221  Kéa-Kýthnoksenalueyksikkö  8 Kéa 2 455 10 Kýthnos 1 456 Yhteensä: 3 911  Míloksenalueyksikkö 11 Mílos 4 977 9 Kímolos 910 15 Sérifos 1 420 17 Sífnos 2 625 Yhteensä: 9 932 Mýkonoksenalueyksikkö 12 Mýkonos 10 134 Yhteensä: 10 134  Náxoksenalueyksikkö 13 Náxos ja Pienet Kykladit 18 864 2 Amorgós 1 973 Yhteensä: 20 837  Pároksenalueyksikkö 14 Páros 13 715 5 Antíparos 1 211 Yhteensä: 14 926  Thíranalueyksikkö 6 Thíra 15 550 3 Anáfi 271 19 Folégandros 765 7 Íos 2 024 16 Síkinos 273 Yhteensä: 18 883  Tínoksenalueyksikkö 18 Tínos 8 636 Yhteensä: 8 636 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*