Sýros

Sýros (), antiikin aikana Sȳros (), Syriē () tai Syra (), on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Sen pinta-ala on 83,6 km² ja asukasluku 21 507. Hallinnollisesti saari kuuluu Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Ermoúpoli.

 Maantiede 

Sýros sijaitsee Kykladien saariryhmän keskiosassa ja sen pääkaupunki Ermoúpoli onkin koko Kykladien perinteinen keskuskaupunki ja aiemmin Kykladien prefektuurin pääkaupunki. Sýroksen itäpuolella sijaitsevat Kykladien antiikin aikainen keskus Delos sekä Mýkonos, koillispuolella Tínos, pohjoispuolella Ándros ja länsipuolella Kýthnos. Sýroksesta luoteeseen sijaitsevasta Ateenasta on saarelle noin 144 kilometriä.

pienoiskuva|vasen|Sýroksen Kínin kylä.
Sýroksella on vuoristoa erityisesti saaren pohjoisosissa. Suurempia vuoria on myös etelä- ja länsiosissa.

 Hallinto, kaupungit ja kylät 

Sýros kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, johon kuuluu myös joukko pienempiä asumattomia lähisaaria. Aiemmin saaren alue jakaantui kolmen eri kunnan alueelle.

Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki Ermoúpolin (11 407 asukasta) lisäksi Vári (1 584), Mánna (958), Áno Sýros (862) ja Poseidonía (760). (Katso myös: Luettelo Sýros-Ermoúpolin kunnan kaupungeista ja kylistä.)

 Historia 
 Antiikki 

Sýros oli merkittävä keskus esihistoriallisen niin kutsutun kykladisen kulttuurin aikana. Eräs sen vaiheista, Kéros-Sýros-kulttuuri, on saanut osan nimestään saaresta. Myöhemmin antiikin aikana saarella oli ainakin kaksi kaupunkia, jotka olivat saaren poliksen eli kaupunkivaltion keskus Syros, joka sijaitsi saaren itärannikolla nykyisen Ermoúpolin paikalla, sekä Galessos, joka sijaitsi saaren länsirannikolla.

pienoiskuva|vasen|Ermoúpolin kaupunkia.
600-luvulla eaa. Syrosta asuttivat joonialaiset. Aika oli saarelle kulttuurista ja taloudellista nousukautta. Saarelta oli kotoisin filosofi Ferekydes. 400-luvulla eaa. saari liittyi Ateenan kanssa Deloksen meriliittoon. Makedonia valloitti saaren 300-luvulla eaa. Varhaisimmat kristilliset monumentit saarella ovat peräisin 400-luvulta.

 Myöhempi historia 

1800-luvulla saaresta tuli käytännössä itsenäinen Ranskan protektoraatti. Tuolloin saarelle tuli paljon pakolaisia muualta yhä turkkilaisvallan alla olleesta saaristosta. Ermoúpolin kaupunki syntyi 1820-luvulla. 1850-luvulta lähtien Ermoúpoli oli Kreikan suurin ja tärkein satama Pireuksen nousuun saakka, sillä siellä toimi merkittävä höyrylaivayhtiö Ellinikí Atmóplia, jonka laivat purjehtivat kaikkialle saaristoon ja myös muihin maihin.

 Nähtävyydet 

Saaren nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Ermoúpolin museot sekä saaren pohjoisosassa sijaitseva varhaisen kykladisen kulttuurin aikainen asuinpaikka, joka nykyisin tunnetaan nimellä Kastrí.

 Liikenne 

Saaren pääsatama on Ermoúpoli. Sieltä on yhteydet muun muassa Pireukseen sekä lähisaarille. Sýroksen lentoasema sijaitsee noin kaksi kilometriä Ermoúpolista etelään.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*