Uhka

Uhalla tarkoitetaan vaaraa tai riskiä, joka uhkaa ihmistä tai hänen omaisuuttaan. Hasardimaantiede tutkii ihmisen ja hänen toimiensa taloudellisia uhkia alueellisesti. 

Voidaan olettaa, että hasardi on ihmisen tietoinen riskinotto: ihminen toiminnallaan ottaa riskejä, joissa on luonnostaan epävakaat olosuhteet, mutta myös (taloudellisia) etuja. Kullakin alueella on riskin vastapainona vaihteleva määrä ihmisen elinmahdollisuuksia parantavia luonnonedellytyksiä ja luonnonvaroja.

Uhkien luokittelu
Uhat voidaan karkeasti ryhmitellä kolmeen luokkaan:
 luonnon uhat
 luonnononnettomuudet ja muut luonnon uhat, joita ihminen useimmiten ei pysty poistamaan eikä estämään
 luonnon tapahtumat, joita ihminen toiminnallaan edistää
 esimerkiksi tulvat
 ihmisen aiheuttamat uhat
 esimerkiksi ydinonnettomuus, saastuminen

Toisaalta uhat voidaan ryhmitellä yksityiskohtaisemmin:
 ilmakehän uhat
 esimerkiksi myrsky, lumisade, pakkanen, kuivuus, salamointi
 vesikehän uhat
 esimerkiksi tulvat, aallot, veden riittävyys, saastuminen
 maankamaran uhat
 esimerkiksi maanjäristykset, tulivuorien toiminta, eroosio, lentohiekka
 eliömaailman uhat
 esimerkiksi kulkutaudit, metsäpalot, kasvi- ja eläinepidemiat (pandemiat)
 tekniset uhat
 esimerkiksi liikenneonnettomuudet, öljyonnettomuudet, ydinonnettomuudet, tulipalot

Uhkissa on suuria eroja. Eri riskitekijöitä voidaan yrittää suhteuttaa luomalla uhkaprofiileja, joissa arvioidaan esimerkiksi ilmiön yleisyyttä, ennustettavuutta, voimakkuutta, varoitusaikaa, kestoaikaa, vaikutusalueen laajuutta, esiintymistä jne. ko. alueella. Tyypillisesti rajaehdot ongelmien ennaltaehkäisylle määräytyvät käytettävissä olevista varoista: mahdollisen onnettomuuden kustannukset suhteessa onnettomuuksien ennaltaehkäisyyn käytettäviin varoihin (vertaa hyötyfunktio). Siten onnettomuuksien seuraukset ovat hyvin erilaisia teollisuusmaissa ja kehitysmaissa, samoin kuin mahdollisten uhkien määrä ei ole suoraan verrannollinen maan kehittyneisyyteen.

Uhkatyyppejä
Endogeeniset uhat
pienoiskuva|Augustine-tulivuori Alaskassa
 seismiset uhat
 tsunamit
 vulkaaninen toiminta

Universaalit uhat
 avaruuden uhat: esimerkiksi meteoriitit, asteroidit, komeetat, avaruusromu
 Aurinkomyrskyt

Ilmastouhkia
pienoiskuva|Skawa-joen tulva Puolassa vuonna 2001.

 ilmaston vaihtelu, ilmastonmuutos, kasvihuoneilmiö, otsonikato
 aavikoituminen
 säiden oikut
 kuivuus
 myrskyt
 tornadot
 jokien tulvat
 muutokset merivirroissa
 metsä- ja pensaspalot
 lumi, pakkanen (halla)
 salamat, rakeet
 jäävuoret (laivaliikenne)

 Massaliikunnat 
 maanvyöryt
 lumivyöryt

Väestöuhkia
 väestönkasvu
 väestörakenteen muutokset
 nälänhätä
 muuttoliike: esimerkiksi turvapaikanhakijat, pakolaisuus
 kaupungistuminen: esimerkiksi miljoonakaupungit, infrastruktuurin ongelmat, maantieteellinen segregaatio
 matkailu: matkailualueen kantokykyyn vaikuttavat tekijät
 kohdealueille tulevat haitat: talouselämän haitat, kulttuurille ja ympäristölle tulevat haitat
 matkailijalle tulevat haitat
 taudit (pandemiat): esimerkiksi Hi-virus, H5N1-virus, sikainfluenssa, SARS, SARS-CoV-2

Tuotantouhkia
pienoiskuva|Öljyonnettomuus.
 ravinnontuotannon ongelmat, aliravitsemus, hullun lehmän tauti 
 puhtaan veden saannin ongelmat
 tekniset ongelmat: esimerkiksi teollisuus, liikenne, energian tuotanto
 öljyn tuotantoon, kuljettamiseen ja käyttöön liittyvät riskit 
 ilman saastuminen, hiukkaspäästöt 
 säteily; esimerkiksi radioaktiivinen säteily
 happosade
 biodiversiteetin väheneminen
 maannoksen köyhtyminen: esimerkiksi hakkuista alkava eroosio

 Kasvillisuusuhat 
 kasvitaudit
 rikkakasvien runsastuminen
 rehevöityminen

 Eläinuhat 
 eläintaudit
 tuholaiseläimet ja niiden leviäminen

Sosiaalisia uhkia
pienoiskuva|Yhdysvaltojen sotilaita Hadithassa Irakissa.
 sodat
 alueellisista talouseroista johtuvat konfliktit
 talouskasvun eroista johtuvat konfliktit
 terrorismi
 rikollisuus
 korruptio

Vaikka luonnonkatastrofien määrässä onkin tapahtunut lievää nousua 1960-luvulta 1990-luvulle tultaessa, ovat samaan aikaan suurten katastrofien aiheuttamat taloudelliset vahingot lisääntyneet yli kuusinkertaisiksi. Suurimmat kuolonuhrien määrät luonnonkatastrofeissa ovat olleet Aasiassa (77 %), joista erityisesti tulvat ja hirmumyrskyt ovat olleet taloudellisesti tuhoisimpia.

Katso myös
Uhkapeli
Extreme-urheilu

 Kirjallisuutta 

 Kakko, Irma, Pirkko Kenno, Heikki Tyrväinen (2003): Koulun maantieto. Lukio 3. Riskien ja mahdollisuuksien maailma. Helsinki: Otava. .
 Fabritius, Heidi, Irma Kakko, Pirkko Kenno, Anu Nowak (2006): Lukion maantiede 3. Riskien maailma. Opettajan Aineisto. GE3. Helsinki: Otava .
 Kataja, Marika, Jani Holland(2005): Tuhon aalto : suomalaisia Thaimaan tsunamialueella. Helsinki. Tammi. .
 Nierenberg, Danielle [et al.] (2006). Maailman tila 2006. Raportti kehityksestä kohti kestävää yhteiskuntaa. Worldwatch-instituutti. Helsinki : Gaudeamus, 2006. .
 Tomi Ervamaa (2002): First we take Manhattan: terrorismi ja uusin maailmanjärjestys. Suomen rauhanpuolustajat. Helsinki: Otava. .

Luokka:Onnettomuudet
Luokka:Hasardimaantiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit