Veljekset Karhumäki

Veljekset Karhumäki olivat Niilo (1902–1978Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980, s. 93. Helsinki: Otava, 1979. .), Valto (1905–1985Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1986, s. 107. Helsinki: Otava, 1985. .) ja Uuno (1914–1991Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1993, s. 99. Helsinki: Otava, 1992. .), syntyisin Multialta. Heidän setiään olivat muun muassa lastenkirjailija Waldemar Karhumäki ja olympiavoittaja (XI olympiadin kisat 1936 Berliini), kirjailija Urho Karhumäki.Erkin lähisukulaisetGeni.com: Arttu Taavetinpoika Karhumäki Veljesten isä oli maanviljelijä Artturi (Arttu) Karhumäki (1874–1947), joka oli maanviljelijänä ensin Multialla, sitten Saarijärvellä ja vuodesta 1917 Keljossa.Päivästä päivään. 60 v. täyttää..., Helsingin Sanomat, 14.04.1934, nro 99, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKuolinilmoitus, Geni.com

Lentäjäveljekset rakensivat Jyväskylän maalaiskunnan Keljossa 1920-luvulla neljä lentokonetta: Karhu 1, Karhu 2, Karhu 3 ja Tiira. Harrastus laajeni pian ilmailualan yritykseksi, jonka toimintaan kuuluivat 1930-luvulla lentokoulutus, yleisölennätykset, lentokoneiden korjaus ja ilmavalokuvaus sekä tilauslennot. Ilmavoimien kanssa tehdyn sopimuksen pohjalta he rakensivat Kuorevedelle lentokonetehtaan 1940.

Veljekset perustivat vuonna 1947 osakeyhtiön Veljekset Karhumäki, jonka toiminta päättyi Finnairin tytäryhtiönä nimellä Karair vuonna 1996.

 Karhumäki populaarikulttuurissa 
Veljeksistä vanhin Niilo Karhumäki oli aikanaan merkittävä lentäjäsankari ja julkisuuden henkilö, joka kirjoitti lentotoimintaa eloisasti kuvaavat teokset Karhunahas (1959) ja Lentopoikia (1960). Hän vilahtaa kirjailija Pauli Hirvosen nuortenkirjan Mikko Nuoli suihkulentäjänä loppusivuilla tarjoamassa lentoperämiehen paikkaa päähenkilölle.

Eväjärven rannalla Hallissa, Jämsässä on Karhumäen veljesten elämäntyölle omistettu Lentäjäveljestenaukio.

 Katso myös 
 Viri

 Lähteet 




 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Kulttuurisampo : Veljekset Karhumäki Oy:n ilmavalokuvien kokoelma
 Keljossakin lennetään, Suomen Kuvalehti, 21.05.1927, nro 21, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Keljon lentävät veljekset, Hakkapeliitta, 07.08.1934, nro 32, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Tarmon miehiä: 167 vuorokautta ilmassa. 52 yksityislentäjää koulutettu Suomessa. Suomalaisesta naisesta ei tule kunnon lentäjää - sanoi lentäjä V. Karhumäki. Oikean suomalaisen sisun, uutteruuden ja tarmon näyte Keljonlahden rannalla, Seura, 05.02.1936, nro 6, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Karhumäen veljesten lentotoiminta kantaa hedelmää, Hakkapeliitta, 01.03.1938, nro 9, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Karhumäen lentävät veljekset, Aamulehti, 30.07.1939, nro 201, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Ilmavalokuvaus
Karhumäki
Luokka:Entiset suomalaiset lentokonevalmistajat