Tieteiselokuva

Tieteiselokuva on elokuvan lajityyppi, joka perustuu tieteistarinoihin eli science fictioniin. Lajityypin elokuvia on tehty aivan elokuvateollisuuden varhaisimmilta vuosilta asti. Ensimmäisenä tieteiselokuvana voidaan pitää Georges Mélièsin vuonna 1902 ohjaamaa elokuvaa Matka kuuhun (Le Voyage dans La Lune), joka pohjautui löyhästi Jules Vernen romaaneihin Maasta Kuuhun ja Kuun ympäri.

Tieteiselokuvat ovat käsitelleen monia erikoisia aiheita, joita muissa elokuvissa ei ole esiintynyt. Tieteiselokuvissa on voitu käsitellä herkkiä sosiaalisia ja poliittisia aiheita sijoittamalla ne vieraaseen ympäristöön. Erikoistehosteet ovat kuuluneet jo Mélièsin elokuvasta lähtien tieteiselokuvan peruskuvastoon. Tieteiselokuva oli pitkään B-elokuvan maineessa, vaikka myös elokuvahistoriallisesti merkittäviä tieteiselokuvia (kuten Fritz Langin Metropolis (1926) ja Robert Wisen Uhkavaatimus Maalle (1951) tehtiin jo ennen kuin tieteiselokuvaa alettiin arvostaa 1960-luvun loppupuolella. Tieteiselokuvan arvostukseen nousuun vaikutti ennen muuta Stanley Kubrickin 2001: Avaruusseikkailu vuodelta 1968. Tähtien sodan (1977) menestyksen myötä tieteiselokuvasta on muodostunut yksi viihde-elokuvan suosituimmista lajityypeistä.

 Huomattavia tieteiselokuvia 
Matka kuuhun (1902)
Metropolis (1926)
’Se’ toisesta maailmasta (1951)
Uhkavaatimus Maalle (1951)
Maailmojen sota (1953)
Ruumiinryöstäjät (1956)
Kielletty planeetta (1956)
2001: Avaruusseikkailu (1968)
Apinoiden planeetta (1968)
Solaris (1972)
Tähtien sota (1977)
Kolmannen asteen yhteys (1977)
Alien – kahdeksas matkustaja (1979)
Blade Runner (1982)
The Thing – ”se” jostakin (1982)
E.T. (1982)
Terminator – tuhoaja (1984)
Paluu tulevaisuuteen (1985)
Predator – saalistaja (1987)
RoboCop (1987)
Jurassic Park (1993)
12 apinaa (1995)
Matrix (1999)
Minority Report (2002)
Primer (2004)
Avatar (2009)
Inception (2010)
Gravity (2013)
Interstellar (2014)
Blade Runner 2049 (2017)
Dyyni (2021)
Avatar: The Way of Water (2022)

 Suomalaisia tieteiselokuvia 
 George Freedland: Avaruusraketilla rakkauteen (1958)
 Risto Jarva: Ruusujen aika (1969)
 Ulpu Tolonen: Syväjäädytetty opettaja (1971)
Antti Peippo: Ihmemies (1979)
 Timo Linnasalo: Aurinkotuuli (1980)
 Juha Rosma: Huomenna (1986)
 Timo Humaloja: Valkoinen kääpiö (1986)
 Mika Kaurismäki: The Last Border – viimeisellä rajalla (1993)
 Tuomas Sallinen: Routasydän (1993) 
 Jari Halonen: Lipton Cockton in the Shadows of Sodoma (1995)
 Tommi Lepola, Tero Molin: Kohtalon kirja (2003) 
 Star Wreck -sarja (1992–2005)
 Timo Vuorensola: Iron Sky (2012) ja Iron Sky: The Coming Race (2019)
 Maria Ruotsala: Apeiron (2013)
 Saara Saarela: Veden vartija (2022)
 Samppa Batal: Aikamies (2022)
 Hanna Västinsalo: Palimpsesti – ohita intro (2022)
 Arto Halonen: Jälkeemme vedenpaisumus (2024)

 Kritiikkiä 
Joitakin tieteisfiktion teoksia ja elokuvia kritisoidaan voimakkaasti virheistä ja väärinkäsityksistä. Toisinaan virheet ovat pieniä eivätkä haittaa tarinaa, mutta toisinaan virheet ovat räikeitä ja koko tarina romahtaa epäuskottavana. Elokuvien katsojat voivat sallia epäuskottavia asioita tarinan vuoksi, mutta tietyn pisteen jälkeen katsoja menettää kiinnostuksensa.

 Katso myös 
Luettelo tieteiselokuvista
Luettelo kuvitteellisista avaruusaluksista

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 

 Redmond, Sean: Liquid Space : Science Fiction Film and Television in the Digital Age. Sarjassa International Library of the Moving Image. I.B. Tauris & Co. Ltd, 2017. 
 Filmihullu-lehden tieteiselokuvan teemanumero 2/1992.
 Soikkeli, Markku: ”Tieteiselokuvien hullut keksijät, sankaritutkijat ja neuvokkaat nörtit”. Filmihullu 3/2021.

 Aiheesta muualla 

 Walter R. Booth: The Airship Destroyer   Tulevaisuuden ilmasotaa kuvaava tieteislyhytfilmi vuodelta 1909 (6 min 47 s)
 Juha Rosenqvist: Määritelmiä science fiction -elokuvan lajityypille ja kehitykselle. Wider Screen 1/2002.

*
Luokka:Elokuvalajityypit

nl:Sciencefiction#Film en televisie