Pehr Granstedt

Pehr Granstedt (22. lokakuuta 1764 Karlskrona, Ruotsi – 20. toukokuuta 1828 Helsinki) oli ruotsalaissyntyinen suomalainen linnoitusupseeri ja uusklassisen tyylin arkkitehti.

Elämä ja ura
Granstedt liittyi nuorena Ruotsin armeijaan, jossa hänestä tuli konduktööri eli rakennustöiden johtaja.Juha-Matti Granqvist: Viikon vainaja: arkkitehti Pehr Granstedt Sveaborg-Viapori -projekti -blogi 19.8.2012. Viitattu 17.5.2023. Hän tuli Suomeen 1790-luvulla, kun hänet komennettiin osallistumaan Hangon linnoituksen rakennustöihin. Hän tiettävästi suunnitteli sinne kasarmirakennuksen, jossa nykyään toimii Hangon museo. Hangossa työskennellessään hän suunnitteli myös yksityisiä toimeksiantoja läntiselle Uudellemaalle. Sen jälkeen Granstedt toimi Viaporissa ja mahdollisesti myös Viipurissa. Hän jäi Suomen sodassa venäläisten vangiksi. Hänen päiväkirjansa sotavankeudesta Venäjällä on säilynyt. Sodan jälkeen Granstedt palasi ja jäi asumaan Suomeen. Hän työskenteli aluksi Kuopiossa mutta muutti vuonna 1814 Helsinkiin, jonka kaupungininsinööri hänestä tuli vuonna 1818. Hän valvoi J. A. Ehrenströmin suunnitteleman Helsingin uuden asemakaavan toteutusta.

Granstedtin poika oli arkkitehti Anders Fredrik Granstedt. Pehr Granstedtin hauta on säilynyt näihin päiviin saakka Helsingin Vanhassa kirkkopuistossa.Marja Pehkonen: Hauraita muistoja Helsingin hautausmailta, s. 51. Helsingin kaupunginmuseo 2008.

Suunnittelutöitä
Granstedtin katsotaan olleen Helsingin johtava asuinrakennusten suunnittelija 1800-luvun alussa. Hän suunnitteli Pohjoisesplanadin varrelle useita tunnettuja rakennuksia, kuten Uschakoffin talon (1815–1816), Lampan talon (1814–1817), hotelli Kleinehin eli Goviniuksen talon (1819) sekä Heidenstrauchin talon (1814), joka nykyään tunnetaan Presidentinlinnana.Lampan talo Lampantalo.fi. Viitattu 19.5.2023. Valtio osti vuonna 1837 viimeksi mainitun talon Venäjän keisareiden Suomen-palatsiksi, minkä jälkeen sitä muutettiin huomattavasti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan.

Granstedt suunnitteli päärakennukset Riilahden (1806) ja Herttoniemen kartanoihin (1815). Herttoniemen päärakennus oli entinen posliinitehdas, jonka muutettiin kartanoksi Granstedtin suunnitelmien mukaan. Hän suunnitteli myös kartanon omistajan, amiraali Carl Olof Cronstedtin hautakappelin Helsingin pitäjän kirkon kirkkomaalle. Kuopiossa Granstedt jatkoi kesken jääneitä Kuopion kirkon (nykyinen tuomiokirkko) rakennustöitä ja muutti piirustuksia tehden kirkon tornista alkuperäistä suunnitelmaa korkeamman ja näyttävämmän.Tuomiokirkon historia Kuopion ev.lut. seurakunnat. Viitattu 17.5.2023.Mirja Kolehmainen: Arkkitehtuurin helmiä Kuopion kansallisessa kaupunkipuistossa  Kohtaamisia-blogi 19.11.2021. Viitattu 17.5.2023. Hän suunnitteli myös Espoon kirkon (nykyinen tuomiokirkko) laajennuksen ristikirkoksi vuonna 1821.Espoon kirkonmäki 
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristot RKY. Viitattu 17.5.2023.

Luettelo suunnittelutöistä
Riilahden kartano Bromarvissa, 1804–1806
Balderin talo, Aleksanterinkatu 12, Helsinki, 1813
Heidenstrauch-suvun kauppiastalo (nykyisin Presidentinlinna), Helsinki, 1814 
Herttoniemen kartanon päärakennus, Helsinki 1815
Kulosaaren kartano, Helsinki, noin 1815
Munkkiniemen kartanon päärakennus, Helsinki, 1815
Uschakoffin talo, Pohjoisesplanadi 19 (nykyisin talo tunnetaan Jugendsalin rakennuksena), Helsinki, 1816
Lampan talo, Pohjoisesplanaadi 5, Helsinki, 1817
hotelli Kleineh eli Goviniuksen talo, Pohjoisesplanadi 9, Helsinki, 1819
Espoon tuomiokirkon laajennus, Espoo, 1821
Cronstedtien hautakappeli, Helsingin pitäjän kirkon hautausmaa, Vantaa

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Leinberg, K. G.:Dagboksanteckningar under rysk fångenskap af Pehr Granstedt (1905)

Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Ruotsalaiset arkkitehdit
Luokka:Vuonna 1764 syntyneet
Luokka:Vuonna 1828 kuolleet