Columbia (avaruussukkula)

Columbia (Nasan avaruussukkuloiden (orbital vehicle) luokituksessa OV-102) oli Nasan sukkulalaivaston ensimmäinen avaruuskelpoinen avaruussukkula. Ennen Columbiaa oli valmistunut testisukkula Enterprise, mutta se pystyi ainoastaan ilmakehässä tapahtuviin koelentoihin. Sukkulan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1975. Columbian ensimmäinen lento (STS-1) tapahtui  1981 ja viimeinen (STS-107)  –  2003. Sukkula tuhoutui palatessaan Maan ilmakehään surmaten samalla sen koko seitsenhenkisen miehistön.

 Lennot 
Avaruussukkula Columbia lensi , oli avaruudessa , kiersi kiertoradan  ja lensi kaikkiaan . Se ei kertaakaan vieraillut aikanaan toiminnassa olleilla avaruusasemilla eli Mirillä tai ISS:llä.


 Onnettomuus 
Avaruussukkula Columbia tuhoutui  2003 . Sukkula hajosi ilmakehään palaamisen aikana Texasin yläpuolella lennolla STS-107. Onnettomuudessa sai surmansa sukkulan koko seitsemän hengen miehistö. Onnettomuuden jälkeen kaikki sukkulat olivat kaksi vuotta lentokiellossa.

Onnettomuuden syyksi todettiin, että polttoainetankin lämpöeristeestä irtosi vaahtomuovin palanen lähtönousun aikana ja se vaurioitti yhtä sukkulan lämpösuojan paneeleista siiven etureunassa. Hauraaseen keraamiseen materiaaliin jäi tällöin reikä, josta kuuma plasma pääsi aluksen rakenteeseen sen palatessa takaisin ilmakehään. Vaurioituminen havaittiin tutkimalla videokuvaa lähdöstä aluksen ollessa kiertoradalla.

Onnettomuuden jälkeen tehtiin arvioita mahdolliselle pelastussuunnitelmalle. Hiilidioksidin kertyminen alukseen asetti aikarajan, jonka puitteissa pelastamista olisi pitänyt yrittää. Kansainvälinen avaruusaseman (ISS) kiertoradalle siirtyminen telakoitumista varten olisi vaatinut moninkertaisesti enemmän energiaa kuin mitä Columbialla oli käytettävissä eikä siten ollut mahdollinen.

Toinen sukkula Atlantis oli valmisteltavana seuraavaa lentoa varten, mutta sen käyttöön saamiseen ajoissa olisi pitänyt normaalisti viikkojen pituiset valmistelut puristaa valmiiksi paljon lyhyemmässä ajassa. Valmistelussa olisi myös pitänyt onnistua kerralla ilman virheitä. Aluksen laukaisun olisi onnistuttava ilman samaa vaahtomuovin irtoamista ja osumista kriittiseen paikkaan. Kiertoradalla olisi tehtävä vaikea operaatio miehistön siirtämiseksi aluksesta toiseen. Avaruuspuvun käyttö ei onnistu ilman avustajaa, joka olisi myös hidasta ja vaikeaa. Columbia-alusta ei olisi voitu pelastaa, koska eräitä toimintoja ei voinut ohjata etänä.

 Lennon miehistö 
 Rick D. Husband, komentaja
 William C. McCool, lentäjä
 Michael P. Anderson, hyötykuormasta vastaava tutkija
 David M. Brown, asiantuntija
 Kalpana Chawla, asiantuntija 
 Laurel Blair Salton Clark, asiantuntija 
 Ilan Ramon, hyötykuorma-asiantuntija, Israelin ensimmäinen astronautti

 Lennot 
 Laukaisu Laskeutuminen Tunnus Tehtävä ja muita huomioita Lähde 12. huhtikuuta  1981      STS-1  ensimmäinen sukkulalento  12. marraskuuta    STS-2  ensimmäinen miehitetyn avaruusaluksen uudelleenkäyttö  22. maaliskuuta  1982    STS-3  ensimmäinen lento maalaamattomalla ulkoisella tankilla  27. kesäkuuta    STS-4  sukkulan viimeinen koelento  11. marraskuuta    STS-5  ensimmäinen nelihenkinen miehistö ja ensimmäinen kaupallisen satelliitin laukaisu  28. marraskuuta  1983    STS-9  ensimmäinen kuusihenkinen miehistö ja ensimmäinen Spacelab-laukaisu  12. tammikuuta  1986    STS-61-C  Yhdysvaltain edustajainhuoneen edustaja Bill Nelson mukana lennolla ensimmäisenä poliitikkona ja viimeisin onnistunut lento ennen Challengerin lentoa STS-51-L.  8. elokuuta  1989    STS-28  KH-11 vakoilusatelliitti.  9. tammikuuta  1990    STS-32  LDEF:n takaisinhaku  2. joulukuuta    STS-35  useiden röntgen- ja UV-teleskooppien kuljettaminen  5. kesäkuuta  1991    STS-40  viides Spacelab biologia  25. kesäkuuta  1992    STS-50  Yhdysvaltojen mikrogravitaatiota tutkiva Laboratory 1 (USML-1)  22. lokakuuta    STS-52  Laser Geodynamic Satellite II:n laukaisu  26. huhtikuuta  1993    STS-55  saksalainen Spacelab D-2 mikrogravitaatiotutkimus  18. lokakuuta    STS-58  Spacelab Life Sciences  4. maaliskuuta  1994    STS-62  Yhdysvaltain mikrogravitaatiotutkimus – mikrogravitaatio hyötykuorma-2 (USMP-2)  8. heinäkuuta    STS-65  Kansainvälinen mikrogravitaatiolaboratorio – International Microgravity Laboratory (IML-2)  20. lokakuuta  1995    STS-73  Yhdysvaltain mikrogravitaatiolaboratorio (USML-2)  22. helmikuuta  1996    STS-75  Tethered Satellite System Reflight (TSS-1R) ja  USMP-3  20. kesäkuuta    STS-78  biologia ja mikrogravitaatio Spacelab (LMS)  19. marraskuuta    STS-80  Wake Shield Facilityn (WSF) kolmas lento ja pisin sukkulalento (2006)  4. huhtikuuta  1997    STS-83  mikrogravitaatiolaboratorio (MSL)  1. heinäkuuta    STS-94  MSL  19. marraskuuta    STS-87  Yhdysvaltojen  mikrogravitaatiohyötykuorma (USMP-4)  13. huhtikuuta  1998    STS-90  Neurolab – Spacelab  23. heinäkuuta  1999    STS-93   Chandra-avaruusröntgenobservatorion laukaisu  1. maaliskuuta  2002    STS-109  Hubble-avaruusteleskoopin huoltotehtävä (HSM-3B)  16. tammikuuta  2003    STS-107  lukuisia mikrogravitaatio ja maatieteiden tutkimustehtäviä  1. helmikuuta    Sukkula tuhoutui ilmakehään paluussa ja seitsenhenkinen miehistö kuoli. 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Onnettomuuden tutkinnan dokumentit  
 Nasan Columbia sivusto  
 KSC:n Columbia-sivusto  

Luokka:Avaruussukkulat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit