Kehätie

pienoiskuva|Kehä I Espoossa

Kehätie on kaupunkia ympäröivä päätie. Usein se alun perin ympäröi rakennetun alueen ja korvasi monesti puretun kaupungin muurin paikan, mutta myöhemmin kaupunki laajeni myös sen ympärille. Joillakin kaupungeilla on useampiakin kehäteitä.  Esimerkiksi Moskovassa on useita sisäkkäisiä kehäteitä. 

Kehäteiden pääasiallinen tarkoitus on parantaa liikenteen sujuvuutta kaupunkien ympärillä, kun säteittäiset tiet helpottavat sitä kaupungista sisään ja ulos. Kehäteiden avulla ohikulkuliikenne saadaan ohjattua kaupungin keskustan ulkopuolelle ja kaupungin sisäinen poikittaisliikenne pois pienemmiltä teiltä.

 Kehätiet Suomessa 
Pääkaupunkiseutu
 Kehä I, seututie 101
 Kehä II, seututie 102
 Kehä III, kantatie 50
 Kehä IV, seututie 152 (suunnitelmissa Helsingin lentoaseman pohjoispuolelle Vantaan ja Tuusulan rajalle)

Uusimaa
 Epävirallinen 'Kehä V', paikoin viralliseltakin nimeltään Kehätie, koostuu teistä valtatie 25 ja kantatie 55 ja kulkee 202 km matkan Kehä III:n suuntaisesti, mutta kauempana Helsingistä, välillä Hanko-Lohja-Hyvinkää-Mäntsälä-Porvoo 

Lahti
 Lahden eteläinen kehätie

Tampere
 Tampereen kehätie (entinen kantatie 60), jonka läntinen osa on valtatietä 3 (E12) ja itäinen osa valtatietä 9 (E63)

Turku
 Ohikulkutie, kantatie 40 (E18)

Oulu
 Oulun kehätie, jonka muodostavat Poikkimaantie ja Raitotie

 Kehätiet eri maissa 
Euroopan pisin kehätie on Berliiniä kiertävä Bundesautobahn 10, pituudeltaan 196 kilometriä.

Yhdysvalloissa monet kehätiet () ovat osa Interstate highway -järjestelmää. Washington D.C. on ainut kaupunki, joka ei sijaitse lainkaan samassa osavaltiossa kuin sitä kiertävä kehätie. Pääkaupunkia kiertävää I-495-kehätietä kutsutaan nimellä Capital Beltway.

 Aiheesta muualla 

*