Protektionismi

Protektionismi () on oman maan tuotannon, työllisyyden ja omavaraisuuden suojelemista ja edistämistä. Protektionistisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi suojatullit, valtiontuet, tariffit ja kiintiöt sekä tuotteiden laatuvaatimukset.Aikio ja Vornanen 1993, s. 504

 Vaikutukset 
Kun kilpailijamaasta tuodun raaka-aineen hankintakustannus nousee sille asetetun tullin vuoksi, kotimaisten tuottajien kilpailuasema paranee. Toisaalta kyseistä raaka-ainetta käyttävän teollisuuden kustannukset kasvavat, ja tullit asettanut maa voi joutua kohtaamaan muiden maiden asettamia rankaisutulleja.

 Historia 
Maailmantaloudessa oli 1930-luvulla vallalla protektionismi. Monen suomalaisen tuotteen synty ajoittuu 1930-luvun protektionismiin. Toisaalta se vaikutti maatalouteen Suomessa. Esimerkiksi Suomen omavaraisuus viljan suhteen nousi noin 40 prosentista noin 90 prosenttiin vuoteen 1938 mennessä. Myllyteollisuus kasvoi, samoin maatalouskoneiden tuotanto.

Nykyaikana protektionismia on purettu ja maiden välistä kauppaa vapautettu, koska protektionismia pidetään haitallisena maan kehittymisen ja pitkän aikavälin talouskasvun kannalta.

 Arvostelua 
400px|thumb|Brittiläisen Liberaalipuolueen poliittinen juliste 1910-luvulta, joka esittelee puolueen näkemyksiä vapaakaupan ja protektionismin eroista. Vapaakauppa näkyy ääriään myöten täynnä olevassa kaupassa jossa on paljon asiakkaita  alhaiset hinnat kun taas protektionismi  näkyy kaupassa jossa on  korkeat hinnat  ja työvoimapula sekä kauppiaan  ja hintasääntelijän välisestä vihamielisyydestä.
Protektionismi oli keskeinen osa merkantilismia. Liberalismin kannattajat ovat 1700-luvulta alkaen väittäneet protektionismin hyödyttävän vain valtion suojelullaan suosimia yrityksiä kansalaisten kustannuksella ja sanoneet vapaakaupan olevan yleinen etu.Klein, Daniel: Liberal Anti-Imperialism, 1.7.2004.  Protektionismin vastustajien mukaan teollisuudenalojen suojelu tyypillisesti johtaa kilpailukyvyn heikkenemiseen, kun kilpailupaine ei enää pakota toiminnan tehostamiseen ja tuotteiden parantamiseen. Liberalismin perinteinen perustelu on suhteellisen edun periaate, jonka mukaan jokainen maa pärjää paremmin, jos tekee vain niitä tuotteita, joita maassa kannattaa tehdä, ja tuo muut tuotteet ulkomailta. Protektionismia perustellaan kuitenkin usein turvallisuuspoliittisilla näkökohdilla.

 Katso myös 

Talousnationalismi
 Suuri murros

 Lähteet
 Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Hallinto
Luokka:Taloustiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit