Saukko (saari)

pienoiskuva|Etualalla Jätkäsaari ja sen uimalaitos, taustalla Saukko vuonna 1919. 
Saukko () oli Helsingin kaupungin edustalla sijainnut pieni saari, joka on nykyään osa Jätkäsaaren aluetta. Entisen saaren läheisyyteen 2000-luvulla rakennettu asuinalue on nimetty Saukonpaadeksi.

 Historia 
 Nimen alkuperä 
Saaren nimi oli kartoissa 1700-luvulla Utterholm tai Utterholmen (”Saukkosaari”), vuonna 1842 se lyheni muotoon Uttern, joka merkitsee ruotsin kielellä saukkoa. Myös suomenkielinen käännösnimi Saukko oli käytössä jo 1900-luvun alussa, mutta vuonna 1909 sen viralliseksi suomenkieliseksi nimeksi vahvistettiin Utteri, ja nimi Saukko virallistettiin vasta vuonna 1928.

 Saarena 
pienoiskuva|Nykyisen Länsisataman kaupunginosan saaria vuonna 1897: kuvan keskellä Saukon (Uttern) lisäksi Jätkäsaari (Busholmen) ja Hietasaari (Sandholmen). Oikeassa reunassa Munkkisaari (Munkholmen) ja Hernesaari (Ärtholmen). 
Saukko oli korkea kalliosaari. Sen kivi oli ehyttä ja kauniin väristä, minkä vuoksi sitä alettiin louhia rakennuskiveksi. Saaren graniittia käytettiin muun muassa hautakivissä sekä Pitkänsillan ja Uspenskin katedraalin rakentamisessa. Kesäisin Saukkoon soudettiin eväsretkille ja uimaan.  Saareen rakennettiin joitakin varastorakennuksia ja laitureita.

 Liittäminen osaksi satamaa 
Saukko sekä viereiset Hietasaari ja Jätkäsaari yhdistettiin 1910-luvulla täyttömaalla yhdeksi suureksi, satama-alueena käytetyksi saareksi, jonne johti Ruoholahdesta leveä, yhdistetty katu- ja rautatiesilta. Alueen yhteisnimeksi tuli Jätkäsaari. Länsisatamasta tuli myöhemmin liikenteellisesti Helsingin suurin satama, jossa matkustajaliikenne yhä kasvaa tänä päivänä. 

Ruoholahden alueella yhdistettiin täyttömaalla suoraan mantereeseen Kellosaari ja Salmisaari. 1960-luvulla täytettiin myös osa Jätkäsaaren pohjoispuolisesta salmesta, jolloin laajentunut Jätkäsaarikin lakkasi olemasta saari, kunnes paikalle myöhemmin kaivettiin Ruoholahden kanava.

 Lähteet 



Luokka:Helsingin entiset saaret
Luokka:Jätkäsaari