Johan Sederholm

Johan Sederholm (26. lokakuuta 1722 – 17. helmikuuta 1805) oli merkittävä helsinkiläinen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja tehtailija. Palveluksistaan kruunulle hän pääsi yhdeksi kruununprinssi Kustaa IV Aadolfin kummeista vuonna 1778.

Ura

Sederholm sai porvarin oikeudet vuonna 1751 ja hän perusti oman kauppahuoneen vuonna 1752. Helsinki eli voimakkaan talouskasvun keskellä Suomenlinnan rakennustöiden takia. 

Sederholm hankki jatkuvasti omistukseensa velkaantuneita maatiloja, joista osa oli verovapaita aateliston tiloja. Hän kehitti tiloja, lisäsi niiden tuotantoa, jonka jälkeen hän myi maatiloja hyvällä voitolla. Ruotsin kuningasperheen suosioon hän pääsi järjestelemällä Viaporin linnoitustyömaan hankintoja ja rahoitusta. Hän antoi lainoja Ruotsin ja Ranskan valtiolle. Vuonna 1777 hän sai kuningas Kustaa III:lta luvan omistaa aatelittomuudestaan huolimatta Herttoniemen kartanon ja Kumpulan kartanon. Lisäksi Sederholm omisti useita sahoja ja laivanrakennustelakoita, tiilitehtaan, kaakelitehtaan, lasitehtaan sekä itse perustamansa purjekangastehtaan. Sederholm oli Helsingin rikkain henkilö ja vaikutusvaltaisin porvari. Häntä kuvailtiin kaupungin harmaaksi eminenssiksi. Sederholm vaikutti Helsingin kehitykseen merkittävänä kauppakaupunkina ja hän toimi kaupunginvanhimpana.

Hän perusti Ullanlinnan laivatelakan muiden kauppiaiden kanssa. Myöhemmin hän omisti telakan kokonaan. Sederholm rakennutti kolmetoista kauppalaivaa. Kauppalaivat purjehtivat Espanjan Cadiziin ja Italian Livornoon. Suurin kauppalaiva, jonka hän valmisti oli 323-lästinen Generalen Greve Fredrik Posse, mikä purjehti Uruguayhin saakka tehden siitä ensimmäisen helsinkiläisen laivan, joka purjehti Etelä-Amerikkaan asti. Kyseessä oli myös ensimmäinen Suomen alueella rakennettu laiva, mikä purjehti eteläiselle pallonpuoliskolle. 

Hän perusti Töölön tiiliruukin, osti osuuksia kauppasahoista ja kauppalaivoista. Sederholm omisti buldaanitehtaan, Herttoniemen kaakelitehtaan, Vanhankaupungin tiiliruukin ja Sipoon Mariedalin lasiruukin ja sahoja. Hän oli Helsingin panimon suurin omistaja. 

Hän omisti Pukinmäen, Hakunilan, Herttoniemen, Kumpulan, Käpylän, Kivikon, Tallbackan, Kellokosken ja Keravan.

Hän rakennutti Sederholmin talon vuonna 1757, mikä on Helsingin kantakaupungin vanhin rakennus.

Sederholm pääsi Ruotsin kuningas Kustaa III:n suosioon ja sai kunnian kestitä kuningasta Suomen vierailun aikana vuonna 1775. Kolme vuotta myöhemmin hänet kutsuttiin Kustaa III:n pojan kruununprinssi Kustaa IV Aadolfin kummiksi. Sederholmille tarjottiin jäsenyyttä aatelissäädyssä, mutta hän kieltäytyi aatelisarvosta.

Kustaa III:n lanko, Preussin prinssi Heinrich yöpyi Sederholmin talossa vuonna 1770, kuningas Kustaa III vieraili vuonna 1788 ja kuningas Kustaa IV Aadolf vuonna 1796. Ruotsin kuninkaiden vierailut olivat osoitus Helsingin kasvavasta merkityksestä. Sederholmilla oli merkittävä vaikutus Helsingin kehitykseen kauppakaupunkina.

Sederholmia voidaan kutsua Helsingin kaupparuhtinaaksi.

 Valtiopäivätoiminta 
Sederholm edusti Helsingin kaupunkia Tukholman valtiopäivillä 1769, 1778 ja 1786. Hän oli porvarissäädyn edustaja. Sederholm kannatti hattupuoluetta.

 Perhe 
Johan Sederholmin isä Erik Sederholm syntyi Tukholmassa. Hän oli Ruotsin kuningas Kaarle XII:n kamaripalvelija. Hän joutui venäläisten sotavangiksi Pultavan taistelun jälkeen. Hänet vietiin Siperiaan. Venäläinen kreivi Raguzinsky poimi hänet Siperian vankileiriltä ja vei hänet Liivinmaalla sijainneelle kartanolleen, jossa Erik Sederholm työskenteli tilanhoitajana. Siellä hän tapasi tulevan vaimonsa Birgitta Ekmanin, joka työskenteli tallinnalaiselle kauppiaalle. Pariskunta avioitui Pietarissa vuonna 1719. Suuren Pohjan sodan päätyttyä ja Uudenkaupungin rauhan synnyttyä vuonna 1721 pariskunta muutti Helsinkiin, jossa Erik Sederholm työskenteli tullivirkailijana. Johan Sederholm syntyi Helsingissä vuonna 1722. Erik Sederholm haki oikeutta perustaa tavernan 1740-luvulla.   

Johan Sederholm syntyi Helsingissä vaatimattomaan perheeseen. Sederholm oli naimisissa kahdesti, ensin Hedvig Solitanderin ja tämän kuoltua Maria Magdaleena Wendelian kanssa. Molemmat vaimot kuolivat ennen häntä. Hänellä oli kahdesta avioliitosta seitsemän poikaa ja kolme tytärtä, mukaan lukien isänsä työn jatkaja, kauppaneuvos Lars Sederholm. Johan Sederholmin pojanpoika, Suomen prokuraattori Theodor Cederholm (ent. Sederholm) aateloitiin vuonna 1886 ja introdusoitiin Helsingin Ritarihuoneelle vuonna 1887.

 Hautakappeli 
pienoiskuva|Kauppaneuvos Johan Sederholmin hautakappeli Vanhassa kirkkopuistossa Helsingissä.
Johan Sederholm haudattiin suvun hautaholviin Ulrika Eleonoran kirkon hautausmaalle. Kirkko ja hautausmaa  raivattiin vuonna 1827 pois Senaatintorin tieltä, jolloin hänen arkkunsa siirrettiin ainoana Vanhaan kirkkopuistoon. Hänen uuden hautakappelinsa suunnitteli arkkitehti Carl Ludvig Engel. Sederholmin jälkeläisiä on haudattu Sederholmin suvun hautakappeliin Mäntsälässä.

 Kunnianosoitukset 

  kruununprinssi Kustaa IV Aadolfin kummin muistomitali, Vasa-ritarkunta (1778)
 kehyksetön|55x55px  Vasa-ritarikunta ritari (1799)
  kauppaneuvos (1802)
Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf korotti Sederholmin Vasa-ritarikunnan ritariksi vuonna 1799. Vuonna 1802 kuningas Kustaa IV Aadolf myönsi hänelle kauppaneuvoksen arvonimen.

 Nimikkokadut ja -paikat 

 Johan Sederholmin tie, Herttoniemi, Helsinki

 Katso myös 

 Herttoniemen kartano
 Kumpulan kartano
 Sederholm
 Sederholmin talo

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Helsinki 1700-luvulla
Luokka:Kauppaneuvokset
Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat
Luokka:Vuonna 1722 syntyneet
Luokka:Vuonna 1805 kuolleet
Luokka:Suomalaiset kauppiaat
Luokka:Ruotsin säätyvaltiopäivien valtiopäivämiehet