Lantaani

Lantaani () on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on La ja järjestysluku 57. Se on hopeanvalkoinen lantanoideihin kuuluva metallinen alkuaine, jota löytyy joistain harvinaisia maametalleja sisältävistä mineraaleista. Lantaanin tiheys on 6,146 g/cm3, sulamispiste 1 193 K (920 °C) ja kiehumispiste 3 730 K (3 457 °C).

 Ominaisuudet 

 Fysikaaliset ominaisuudet 
Lantaani on hopeinen metalli, joka on suhteellisen pehmeää. Sen kiderakenne on heksagonaalinen tiivispakkaus.Greenwood & Earnshaw, s. 1232

 Isotoopit 
Luonnollisesti esiintyvä lantaani koostuu yhdestä stabiilista isotoopista (139La) ja yhdestä radioaktiivisesta isotoopista (138La), joista 139La:ta esiintyy runsaiten (99,9119 %). Lantaanille on löydetty 38 radioisotooppia, joista stabiilein on 138La, jonka puoliintumisaika on 1,02 · 1011 vuotta. Seuraavaksi pysyvin on 137La, jonka puoliintumisaika on 60 000 vuotta. Useimpien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle 24 tuntia.

 Kemialliset ominaisuudet 
Lantaani on melko elektropositiivinen alkuaine. Lantaani tummentuu ilman vaikutuksesta nopeasti muodostaen suojaavan oksidikerroksen. Lantaani palaa helposti muodostaen lantaanioksidia (La2O3). Lantaani reagoi myös halogeenien ja useimpien muiden epämetallien kanssa lämmitettäessä. Lantaani liukenee happoihin. Lantaanin tärkein hapetusaste on +III.Greenwood & Earnshaw, s. 946–948 

 Yhdisteet 
Lantaani muodostaa helposti hapen kanssa oksidin La2O3. Lantaanihydroksidia (La(OH)3) tavataan emäksisissä vesiliuoksissa. Lantaani muodostaa vesiliukoisia halidiyhdisteitä. Lantaanin erikoisuus on muodostaa tuplanitraatti, jota voidaan hyödyntää jakokiteytyksissä, kun lantanoideja pyritään erottamaan toisistaan. Vedyn kanssa reagoidessaan lantaani muodostaa lantaanidihydridiä.Greenwood & Earnshaw, s. 949

Lantaani muodostaa suhteellisen heikkoja komplekseja, mikä johtuu kohtalaisen suuresta ionisäteestä. Lantaani muodostaa usein komplekseja korkeimmilla koordinaatioluvuilla (yli 6). Lantaanille on muodostettu myös organometalliyhdisteitä; yleensä ligandina toimii syklopentadieeni ja sen johdannaiset.Greenwood & Earnshaw, s. 950–953

 Historia 
Lantaanin löysi ruotsalainen kemisti Carl Gustav Mosander ceriumoksidista vuonna 1839. Lantaani nimettiin kreikan kielen λανθανω lanthanein mukaan, joka tarkoittaa pakoilla tai piilossa olemista.Greenwood & Earnshaw, s. 1229 Lantaani eristettiin lähestulkoon puhtaassa muodossa 1923.Patnaik, Pradyot (2003). Handbook of Inorganic Chemical Compounds. McGraw-Hill. s. 444–446. .

 Esiintyminen 
Tärkeimmät lähteet lantaanille ovat bastnasiitti ja monatsiitti, jotka sisältävät suurimmalta osin ceriumia. Monatsiitti on melko yleistä, mutta on yleensä sekoittunut muihin malmeihin. Bastnasiitin tärkein lähde on Sierra Nevada Yhdysvalloissa. Kiinasta on löytynyt suuria bastnasiittilähteitä. Lantaani on kohtalaisen yleistä maankuoressa (35 ppm).Greenwood & Earnshaw, s. 945

 Eristys ja valmistus 
Lantanoidien erottaminen tapahtuu poistamalla ensin torium liuottamalla monatsiitti natriumhydroksidilla ja erottamalla veden avulla sieltä oksidit. Laskettaessa happamuutta suolahapon avulla erottuu toriumoksidi. Radium poistetaan tästä seoksesta lisäämällä bariumkloridia ja lantanoidien sulfaattia, jolloin radium erottuu sulfaattina ja lantanoidit erottuvat klorideina. Bastnasiitista lantanoidit voidaan erottaa liuottamalla ensin se suolahappoon, jolloin kalsiumkarbonaatti poistuu. Tämän jälkeen seos voidaan käsitellä 1 200 °C:ssa hiilen ja kloorikaasun kanssa, jolloin syntyy lantanoidikloridiseos. Toinen vaihtoehto on hapettaa ilman kanssa malmi ja erottaa suolahapon avulla ceriumoksidi, jolloin jäljelle jää lantanoidikloridiseos.Greenwood & Earnshaw, s. 1230–1231 

Lantaani voidaan erottaa seoksesta jakokiteytyksen avulla. Toinen mahdollisuus on käyttää erotusta, jossa hyödynnetään lantanoidien eri atomipainoja, kun käytetään nitraatti- ja tri-n-butyylifosfaattiliuoksia. Suurin pitoisuus saadaan, kun käytetään ioninvaihtomenetelmää, jossa hyödynnetään EDTA:n ammoniumsuoloja.

 Käyttö 
Lantaanioksidia käytetään korkealaatuisissa optisissa laseissa, koska sillä on korkea taitekerroinGreenwood & Earnshaw, s. 946, mikä auttaa minimoimaan hajaheijastumia kameroiden linsseissä, kaksiteholaseissa ja mikroskoopeissa. Digitaalikameran linssissä lantaanin osuus optisessa lasissa saattaa olla jopa 30 prosenttia, minkä lisäksi lantaania saattaa olla myös linssin hajaheijastuksia estävissä pinnoitteissa.Eskelinen & Karsikas, s. 187

Lantaania voidaan käyttää mischmetalleissa, joita käytetään muun muassa sytyttimissä. Lantaania käytetään yleisesti eri lejeeringeissä lisäämään materiaalin kestävyyttä ja muokattavuutta.

Lantaani-nikkeli-metalliyhdiste sopii vedyn varastointiin huoneenlämmössä ja matalassa paineessa. 

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Periodictable: Technical data for Lanthanum 
 Webmineral: Mineral Species containing Lanthanum (La) 
 Mindat: The Mineralogy of Lanthanum 
 The Royal Society of Chemistry (RSC): Lanthanum 
 PeriodicTable: Lanthanum (La) 
 PubChem: Lanthanum 
 Human Metabolome Database (HMDB): Lanthanum 
 Food Component Database (FooDB): Lanthanum 
 Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Lanthanum 

Luokka:Alkuaineet