Mansikat

Mansikat (Fragaria) on ruusukasveihin (Rosaceae) kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu yli 21 lajia ja monia risteymiä ja lajikkeita. Mansikoita kasvaa lauhkeassa ilmastossa eri puolilla maapalloa. Puutarhamansikan (Fragaria × ananassa) pohjushedelmä on kaupallisesti merkittävä viljeltävä marja.

 Kuvaus 
Mansikat ovat monivuotisia, rönsyjä kasvattavia ruohovartisia kasveja. Lehdet kasvavat ruusukkeisesti, ja lehtilapa on kolmisorminen. Kukkien teriö on valkoinen.

Mansikoiden kukka­pohjus paisuu hedelmöittymisen jälkeen pohjushedelmäksi eli pohjus­marjaksi, jota myös sanotaan mansikaksi. Tavallisessa kielen­käytössä sitä pidetään marjana, mutta kasvitieteessä yleisesti käytetyn määritelmän mukaan se on epähedelmä, koska hedelmällä tarkoitetaan vain sikiäimestä muodostunutta solukkoa. Ruokatieto Tässä mielessä mansikoiden varsinaisia hedelmiä ovat pähkylät eli pienet siemenet pohjusmarjan ulkopinnalla. Mansikat leviävät siementen lisäksi myös rönsyjen avulla.

 Ravintoarvot 
pienoiskuva|vasen|150px|Puutarhamansikka
Mansikassa on C-vitamiinia enemmän kuin appelsiinissa. 100 grammassa mansikoita on C-vitamiinia 60 milligrammaa, eli kahdessa desissä mansikoita on päivän C-vitamiiniannos. C-vitamiini säilyy pakastettunakin melko hyvin. Kahdessa desilitrassa mansikoita on yhtä paljon kuitua kuin palassa ruisleipää. Mansikan kuitupitoisuus on 2,4 prosenttia tuorepainosta. Mansikka sisältää runsaasti fenoliyhdisteitä, jotka vahvistavat elimistön suojamekanismeja, toimivat antioksidantteina ja estävät haitallisten mikrobien kasvua. Sadassa grammassa eli noin kahdessa desilitrassa mansikoita on 43 kilokaloria.

 Mansikan tärkeimmät laatutuhoojat 
Mansikan laatua voivat heikentää erilaiset kasvissa esiintyvät bakteerien ja sienten aiheuttamat taudit sekä mansikassa esiintyvät eliöt.

Kulmiolaikku, (mansikan bakteerilaikku) (Xanthomonas fragariae)
Mansikanmustalaikku (Colletotrichum acutatum)
Mansikantyvimätä (Phytophthora cactorum)
Punamätä (Phytophthora fragariae)
Mansikanhärmä (Podosphaera aphanis)
Taimipolte (Rhizoctonia fragariae)
Lakaste (Verticillium albo-atrum)
Verticillium dahliae
Mansikkakirva (Chaetosiphon fragaefolii)
Mansikkapunkki (Phytonemus pallidus)
Sipulilahoankeroinen (Ditylenchus dipsaci)
Suvun Aphelenchoides useat lajit, erityisesti mansikka-ankeroinen (Aphelenchoides fragariae)

Mansikan laatutappiota voivat aiheuttaa myös useat virukset sekä kemppien ja kaskaiden levittämät fytoplasmat (Phytoplasma).

 Lajeja ja risteymiä 
pienoiskuva|oikea|500px|Kukkiva ahomansikka vasemmalla ja kukkiva karvamansikka oikealla.
 Fragaria chiloënsis – chilenmansikka
 Fragaria collina
 Fragaria crinita
 Fragaria daltoniana
 Fragaria gracilis
 Fragaria iturupensis
 Fragaria moschata – ukkomansikka
 Fragaria moupinensis
 Fragaria nilgerrensis
 Fragaria orientalis
 Fragaria vesca – ahomansikka eli metsämansikka
 Fragaria virginiana – virginianmansikka
 Fragaria viridis – karvamansikka
 Fragaria × ananassa – puutarhamansikka (virginianmansikan ja chilenmansikan risteymä)
 Fragaria × rosea – koristemansikka eli koristemansio (puutarhamansikan ja kurjenjalan risteymä)
 Fragaria × vescana – saaranmansikka (puutarhamansikan ja ahomansikan risteymä)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Fragaria
 Suomen Lajitietokeskus: Mansikat (Fragaria)
 Funet: Mansikat (Fragaria)
 Fineli: Mansikan ravintosisältö 
 Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Fragaria spp.  
 Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Fragaria (strawberry) 
 Pherobase: Floral volatiles of Genus Fragaria 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit