Yhdysvaltain dollari

Yhdysvaltain dollari (symboli $, kansainvälinen valuuttatunnus USD) on Yhdysvaltain virallinen rahayksikkö. Yhdysvaltain dollari jaetaan sataan senttiin (, tunnus ¢). Yhdysvaltain dollari on yksi maailman vaihdetuimmista ja arvostetuimmista valuutoista ja myös rahanväärentäjien suosima valuutta.

Useimmissa Yhdysvaltain dollarin kolikoissa ja seteleissä käytetään maan presidenttien muotokuvia. Poikkeuksia ovat kymmenen dollarin seteli, jossa on kuvattuna maan ensimmäinen valtiovarainministeri Alexander Hamilton, ja 100 dollarin seteli, jossa on Benjamin Franklin.

Sana dollari tulee monessa Euroopan maassa aiemmin käytössä olleesta rahayksiköstä taaleri, ja Yhdysvaltain dollarista voidaan käyttää myös vanhahtavaa tai puhekielistä nimitystä taala.

 Dollarin merkki 
Erään teorian mukaan symboli $ on alun perin ollut Yhdysvaltojen (United States) monogrammi, eli kirjaimet U ja S kirjoitettuna päällekkäin. Ennen US-dollarin perustamista yleisesti käytetty maailmanvaluutta oli Espanjan peso, josta käytettiin lyhennettä P ja monikkomuodon lyhennettä PS. Kilpailevan teorian mukaan $-merkki on kehittynyt nopeasti käsin kirjoitetusta PS-symbolista. Ayn Rand esitti romaanissaan Kun maailma järkkyi, että siinä on päällekkäin kirjaimet U ja S ja että se tarkoittaa United States. Todellisuudessa merkki oli käytössä jo ennen kuin Yhdysvallat syntyi, eikä se siten voi olla lyhenne maan nimestä, mutta sen syntyhistoria on yhä arvoitus, vaikka erilaisia teorioita on esitetty. Nykyisin pystyviivoja on yhä yleisemmin vain yksi. Todennäköisin selitys on, että se tulee latinan sanasta solidus, kiinteä, joka oli Kaarle Suuren standardoiman rahajärjestelmän hopearaha. Yhden soliduksen paino hopeassa oli sama kuin Reichsthalerin, 25,5 g. Dollarin nimi tulee juurikin Reichsthalerista. Tätä tukee myös se, että libran (yksi naula hopeaa) merkki oli £. https://courses.lumenlearning.com/atd-herkimer-westerncivilization/chapter/charlemagnes-reforms/

Dollarin merkissä on nykyisin tavallisesti ja virallisesti vain yksi pystyviiva. Erityisesti erilaisissa piirroksissa, kuten sarjakuvissahttp://duckman.pettho.com/characters/moneybin.html , esiintyy toisinaan kaksi pystyviivaa sisältävä vanhempi mutta epävirallinen versio.

Yhdysvalloissa ja muissa anglosaksisissa maissa $-merkki kirjoitetaan tavallisesti luvun eteen, esimerkiksi $ 76.Translation Directory Suomenkielisessä tekstissä rahayksiköt suositetaan kirjoitettavaksi ensisijaisesti kirjaimin. Jos merkkiä $ käytetään suomenkielisessä tekstissä, se kirjoitetaan rahasumman jälkeen sanavälillä erotettuna:

 Raakaöljyn hinta oli 76 $ tynnyriltä.

Historia

Yhdysvaltain kongressi antoi luonteeltaan symbolisen päätöslauselman dollarista Yhdysvaltain rahayksikkönä 6. elokuuta 1786, mutta vasta Alexander Hamiltonin aloitteesta kongressi sääti virallisen asetuksen dollarista laillisena maksuvälineenä (Coinage Act) 2. huhtikuuta 1792. Constitution Society: Coinage Act 1792, haettu 20.8.2007 

Ensimmäiset dollarit olivat samanpainoisia ja samaa koostumusta kuin Espanjan kahdeksan realin kolikko, eli Espanjan dollari tai peso, ja ne kiersivät rinnan. Ne painoivat 550,209 graania ja sisälsivät 93,055 % hopeaa eli 25,560 grammaa. Vuoden 1792 lailla määrättiin Yhdysvaltain dollariin 371,25 graania hopeaa ja 24,75 graania kultaa (15:1). Vuonna 1834 kullan määrää vähennettiin 23,2 graaniin (1,5 grammaa) ja hiukan myöhemmin hopean ja kullan suhteeksi määrättiin 16:1 (23,22 graania kultaa).

Sisällissodan aikaan laskettiin liikkeelle ensimmäiset dollarimääräiset paperirahat (nk. vihreäselkäiset dollarit), joita ei voinut vaihtaa kullaksi. Kulta- ja hopeakolikoita laskettiin silti edelleen liikkeelle ja vuonna 1878 metallikanta palautettiin. Vuonna 1900 bimetallismista (hopea ja kulta) luovuttiin ja dollari sidottiin kultakantaan. Dollariin tuli 23,22 graania kultaa, mikä vastasi yhtä troy-unssia 20 $ hintaan. Puolen dollarin hopeakolikoita laskettiin liikkeelle aina vuoteen 1969.

New Deal -talousohjelmassa 1933 kultakolikot ja muukin kulta vedettiin liikkeeltä ja lunastettiin liittovaltion haltuun 20,67 dollarin hinnalla unssilta. Dollarin hintaa alennettiin 13,71 graaniksi, eli yksi troy-unssi 35 dollarin hintaan. Toisen maailmansodan jälkeisessä Bretton Woodsin järjestelmässä kaikki muut valuutat olivat sidoksissa kiinteällä vaihtosuhteella dollariin ja siten epäsuorasti kullan hintaan. Vuoteen 1963 asti dollarin setelissä oli Yhdysvaltojen keskuspankin lupaus vaihtaa dollarit kultaan pyynnöstä. 

Kultakanta oli voimassa Yhdysvalloissa vuoteen 1971. Vuosien 1971 ja 1975 välillä käytettiin erinäisiä vaihtosuhteita, kunnes dollari päästettiin 1975 kellumaan vapaasti. Samalla myös Bretton Woods -järjestelmä romuttui.

Vuoden 2009 lopulla YK:n ja Persianlahden öljynviejämaiden (OPEC) keskuudessa alettiin käydä keskusteluja Yhdysvaltojen dollarin korvaamisesta johtavana kaupantekovaluuttana jollakin muulla. Syynä tähän oli Yhdysvaltain suuri velka ja työttömyys. Uuden valuutan käyttöönoton tarkoituksena oli rikkoa riippuvaisuussuhde Yhdysvaltojen keskuspankin Federal Reserve Systemin kanssa.

 Yhdysvaltain dollari ja maailmantalous 

Yhdysvaltain dollari on ollut maailman merkittävin valuutta koko toisen maailmansodan jälkeisen ajan. Muita tämän ajanjakson merkittävimmistä valuutoista ovat olleet Japanin jeni (JPY), Saksan markka (DEM) ja Ison-Britannian punta (GBP). Euron tulo markkinoille vuonna 2002 on tasapainottanut tilannetta, ja nykyään voidaan sanoa maailmantaloudessa olevan kaksi suurta valuuttaa. 

Kun Yhdysvaltain dollarin ulkoinen kurssi alkoi alentua euroon nähden Irakin sodan myötä, kullan maailmanmarkkinahinta kiinnittyi euroon. Kullan USD/troy oz -hinnan nousun vuonna 2005 voitiin nähdä johtuvan USD/EUR-kurssimuutoksesta ja kullan maailmanmarkkinahinnan kehitys euroissa oli kohtalaisen vakaata. Onkin poliittisesti erittäin merkittävä kysymys, joskaan ei välttämättä aina kovin näkyvästi esiintyvä, miten maailman eri maat suhtautuvat dollariin ja euroon. Yhdysvallat haluaisi, että maat pitäisivät dollarin reservivaluuttanaan. Esimerkiksi Irakin sodan taustalla on joidenkin näkemysten mukaan arvioitu olevan Irakin valtion päätös poistua öljynhinnoittelussaan dollarista (ns. petrodollari) euroon. Jotkut pitävät tällaisia kysymyksiä merkittävinä myös Yhdysvaltojen suhteissa Iraniin.

Dollari on maailmantalouden johtava valuutta ja reservivaluutta. Tästä on suuri etu Yhdysvalloille, koska sen valuutalle riittää aina kysyntää, ja tämän ansiosta sen ei tarvitse huolehtia budjetti- ja maksutasevajeistaan yhtä paljon kuin muiden maiden. Samoin velkaantumisessa on johtovaluutan maalle se etu, että ulkomaanvelka on pitkälti sen omassa rahassa, joten velan kasvamiseen tai moninkertaistumiseen liittyvää devalvaatioriskiä ei ole. Muissa maissa rahan arvon aleneminen johtaa ulkomaanvelkataakan suurenemiseen.

Dollarin tulevaisuudesta maailmantaloudessa on keskusteltu paljon. Optimistisimman skenaarion mukaan Yhdysvallat korjaa nykyään suuret maksutase- ja budjettivajeensa sekä hoitaa liiat ulkomaanvelkansa ajan kanssa ilman suurempia ongelmia. Pessimistisimmän skenaarion mukaan tilanne päättyy maailmanlaajuiseen talouskriisiin dollarin haltijoiden menettäessä luottamuksensa dollariin, mistä seuraa maailmanlaajuinen joukkopako pois dollarista.

Lähes kaikki raaka-ainepörssit tekevät noteeraukset USD:ssa. Noteerattavia raaka-aineita ovat esimerkiksi kaikki metallit, öljy ja tärkeimmät ruoka-aineet.

Monien maiden taloudet ovat dollarisoituneet, eli dollari on noussut niissä merkittävään asemaan ja toimii paikallisen valuutan rinnalla, jopa sen kokonaan syrjäyttäneenä. Dollarisoitumisen hyödyistä ja haitoista on keskusteltu paljon. Monissa maissa dollarisoituminen on myös sisäpoliittisesti tärkeä kysymys. Kuuba piti dollarisoitumista uhkana ja on pyrkinyt viime vuosina pääsemään irti dollarista.

Lokakuussa 2009 brittiläinen The Independent julkaisi Robert Fiskin artikkelin, jonka mukaan Saudi Arabia, Kiina, Ranska ja Venäjä ovat neuvotelleet siirtymisestä pois dollarin käytöstä maailman öljykaupassa. Tarkoitus olisi siirtyä monien valuuttojen, kuten eurojen, jenien ja vielä suunnitteluvaiheessa olevien valuuttojen käyttöön öljykaupassa.The Independent: The demise of the dollar by Robert Fisk Viitattu 8.10.2009

Yhdysvaltain dollari on Zimbabwessa toinen maan virallisista valuutoista. Koska kansallinen valuutta (4/2024 saakka Zimbabwen dollari, 4/2024 lähtien Zimbabwen kulta) ei ole ollut vakaa, monet suosivat USD:n käyttöä.

Valtiot, jotka ovat sitoneet valuuttansa Yhdysvaltain dollariin

 Valtio valuutta Tunnus Sidottu kurssi     Aruban floriini  AWG 1 $ = 1,79 floriini  Bahaman dollari  BSD at par (sama kurssi)  Bahrainin dinaari BHD 1 $ = 0,376 dinaaria      Barbadoksen dollari BBD 1 $ = Bds $ 2  Belizen dollari BZD 1 $ = BZ$ 2    Bermudan dollari BMD  at par (sama kurssi)  Caymansaarten dollari KYD KYD = US$1,2  Kuuban vaihdettava peso CUX  vaihdettava peso= 1,08 $    Djiboutin frangi DJF1 $=177,721 frangia.  Itä-Karibian dollari XCD   1 $ = 2,70 dollaria  Eritrean nakfa ERN 1 $=16,5 nakfaa  Hongkongin dollari HKD 1 $= 7,75–7,85 HK$  Jordanian dinaariJOD 1 $= 0,709 dinaaria  Libanonin punta LBP 1 $=1507,5 puntaa  Malediivien rufiyaa MVR 1 $ =12,8 rufiyaa   Alankomaiden Antillien guldeni  ANG 1$= ƒ1,79  Omanin rialOMR  1 rial = 2,6008 $  Panaman balboa PAB at par (sama kurssi)  Qatarin rial QAR 1 $=3,64 rialia  Saudi-Arabian rial SAR 1 $=3,75 rialia  Trinidad ja Tobagon dollari TTD 1 $=6,25050 dollaria  Yhdistyneiden arabiemiirikuntien dirhami AED 1 $=3,6725 dirhamia  Venezuelan bolívar VEF 1 $= 4,30

 Setelit 
Nykyisin käytössä olevat setelit ovat arvoiltaan 1, 2, 5, 10, 20, 50 ja 100 dollaria. Kaikki vanhatkin Yhdysvaltain setelit ovat kuitenkin edelleen käypää rahaa, vaikka vanhempia malleja ei rahaliikenteessä enää käytännössä kierräkään ja osasta on tullut nimellisarvoaan arvokkaampia keräilykohteina.

Arvo EtupuoliKääntöpuoliMuotokuva Kääntöpuolen aiheEnsimmäinen sarjaViimeinen sarjaKierrossa1 Dollari 250px 250px George Washington Yhdysvaltain vaakuna1963 2013Laaja2 Dollaria 250px 250px Thomas Jefferson Trumbull's Declaration of Independence1976 2013Rajoitettu5 Dollaria 250px 250px Abraham LincolnLincolnin muistomerkki2006 2013Laaja10 Dollaria 250px 250px Alexander Hamilton Yhdysvaltain valtiovarainministeriö2004A 2013Laaja20 Dollaria 250px 250px Andrew JacksonValkoinen talo2004 2013Laaja50 Dollaria 250px 250px Ulysses S. Grant United States Capitol2004 2013Laaja100 Dollaria 250px 250px Benjamin Franklin Independence Hall2009 2013Laaja

 Kolikot 

Yhdysvalloissa on käytössä 1, 5, 10, 25 ja 50 sentin sekä 1 dollarin kolikot.


 Kuva  Arvo  Mitat ja koostumus  Kuvaus  Käyttöönottovuosi  Käyttö  Nimitys Kruuna  Klaava  Läpimitta  Paksuus  Massa  Metalliseos  Reuna  Kruuna  Klaava 48px 48px 0.01 $ 19,00 mm 1,55 mm 3,11 g kuparia 95 %tinaa/sinkkiä 5 % Sileä Abraham Lincoln Vehnä 1909 yleisessä käytössä Wheat Penny (vehnäpenni), Penny, Cent (sentti) 48px 0,01 $19,05 mm2,50 g sisus:sinkkiä 97,5 %, pinnoitus:kuparia 2,5 %1 Lincolnin muistomerkki 1959yleisessä käytössä 0,01 $ Union shield 201058px53px 0,05 $ 21,21 mm 1,95 mm 5,00 g kuparia 75 %nikkeliä 25 %3 Sileä Thomas Jefferson Monticello 1938 yleisessä käytössä Nickel (nikkeli) 53px 0,05 $ Monticello 2006 45px 45px 0,10 $ 17,91 mm 1,35 mm 2,268 g kuparia 91,67 %nikkeliä 8,33 % 118 uraa Franklin D. Roosevelt Soihtu, tammen ja oliivipuun oksat 1946 yleisessä käytössä Dime 60px 74px 0.25 $ 24,26 mm 1,75 mm 5,67 g 119 uraa George Washington Kotka 1932 (uudestaan 1977) Yleisessä käytössä Quarter 60px 0,25 $ Bicentennial colonial military drummer (1975) 19765 60px  0,25 $ State Quarter Series 1999  0,25 $ D.C. and U.S. Territories Quarters 2009  0,25 $ America the Beautiful Quarters 2010 77px 77px 0,50 $ 30,61 mm 2,15 mm 11,34 g 150 uraa John F. Kennedy Yhdysvaltojen presidentin sinetti, ympärillä 50 tähteä 1964 (uudestaan 1977) rajoitetusti    79px 0,50 $ Independence Hall  (1975) 19765 66px 66px 1 $ 26,50 mm 2,00 mm 8,10 g kaiverrettu Susan B. Anthony Apollo 11:n lähetystunnus  1979 (uudestaan 1999)rajoitetustiSBA, Suzie B. 69px 1 $ 26,50 mm 2,00 mm 8,10 g kuparia 77 %sinkkiä 12 % mangaania 7 % nikkeliä 4 % sileä Sacagawea Kotka lennossa 2000 Gold(en) dollar (kultadollari), Sacagawea, Sackies  1 $ sileä, kaiverrettuja merkintöjä Native American themes 2009  67px 1 $ Edesmenneet Yhdysvaltojen presidentit Vapaudenpatsas 2007 Gold(en) dollar (kultadollari)

Väärentäminen
Yhdysvaltain dollari on maailman toiseksi eniten väärennetty valuutta. Vuonna 2015 arviolta yksi kymmenestätuhannesta dollarisetelistä oli väärennös. Yhdysvalloissa yleisimmin väärennetty on 20 dollarin seteli, ja ulkomailla väärennetään eniten 100 dollarin seteleitä. Laadukkaita dollariväärennöksiä tuotetaan paljon etenkin Perussa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Miksi dollari ei kuollutkaan? (Jan Hurri, Taloussanomat)
 Bureau of Engraving and Printing, U.S. Department of the Treasury (Yhdysvaltain setelipaino, lisätietoa seteleistä)
 The United States Mint (Yhdysvaltain rahapaja, lisätietoja kolikoista)
 U.S. Department of Treasury (Yhdysvaltain valtiovarainministeriö)
 The Federal Reserve (Yhdysvaltain keskuspankki)
 Yhdysvaltain dollari - nykyiset ja historialliset setelit  
 Dollarin kurssi euroissa

Luokka:Aasian rahayksiköt
Luokka:Amerikan rahayksiköt
Luokka:Oseanian rahayksiköt
Luokka:Yhdysvaltain talous
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Zimbabwen talous
Luokka:Afrikan rahayksiköt