Saarenmaa

SaarenmaaKotimaisten kielten keskus: Viron paikannimet: suomeen mukautettu vai vironkielinen nimiasu?(ohje), viitattu 28.4.2017 (, , , ) on Viron suurin saari. Saaren pinta-ala on 2 672 km², ja se on varsinaisen Itämeren toiseksi suurin saari Gotlannin jälkeen. Saaren väkiluku on noin 30 000.

Saarenmaan ainoa kunta on Saarenmaan kunta, johon saaren pääkaupunki Kuressaare kuuluu. Saari kuuluu Saarenmaan maakuntaan yhdessä Muhun ja Ruhnun sekä lukuisten pienempien saarten kanssa. 

 Historiaa 
Saarenmaa muodosti rautakaudella Saarenmaan muinaismaakunnan, joka oli Viron muinaismaakunnista voimakkain. Saarenmaalaisilla oli suuri laivasto, jolla he tekivät ryöstöretkiä muun muassa Tanskaan ja Ruotsiin. Pakanallinen Saarenmaa kukistui veristen taisteluiden ja kapinoiden jälkeen vuonna 1227, ja sen alue jaettiin Kalparitariston ja Saarenmaan-Läänemaan hiippakunnan kesken. Vuonna 1559 saari siirtyi Tanskan hallintaan.

Saarenmaa luovutettiin Ruotsille vuonna 1645 Brömsebron rauhassa ja liitettiin osaksi Viron hallintoaluetta. Uudenkaupungin rauhassa 1721 saari liitettiin Viron mukana Venäjän keisarikuntaan. Viron itsenäistyessä vuonna 1918 Saarenmaa kuului edelleen Viroon.

 Omaleimainen paikallismurre 
Saarenmaan, Hiidenmaan, Kihnun ja Muhun saarten murteiden puhujia oli vuoden 2011 lopun väestönlaskennassa 24 520 henkeä. Vuonna 2007 julkaistun tutkimuksen mukaan 14 prosenttia saarenmaalaisista katsoo, että Saarenmaan murretta pitäisi käyttää Saarenmaan kouluissa opetuskielenä.

Yksi selkeä ero Manner-Viron ja Saarenmaan välillä on Õ-kirjaimen käyttö. Saarelaisten kielessä Õ ääntyy selvästi Ö:nä, toisin kuin muualla Virossa. Saarten murteet ovat tunnettuja puheen sävelkulusta, jota on kuvailtu laulavaksi. Murteessa esiintyy myös katkoäänne.

 Kulttuuri 
Saarenmaalla on rikas musiikkielämä, joka tunnetaan Saarenmaan ja koko Vironkin ulkopuolella. Saarenmaalta on kotoisin useita tunnettuja virolaisia muusikoita, säveltäjiä, laulajia ja kapellimestareita, kuten urkuri ja musiikkimies Joosep Aavik sekä säveltäjät Peeter Süda ja Olev Sau. Suomessa suosittu  "Saarenmaan valssi" kertoo todellisista talkootansseista Valjalassa, vaikkakaan sen tekijät, säveltäjä Raimond Valgre ja runoilija Debora Vaarandi, eivät olleet saarenmaalaisia.

Osa saarenmaalaisista mieltää itsensä virolaisten ohella saarelaisiksi (vir. saarlased). Saarenmaalaisilla on vahva paikallisidentiteetti, ja he arvostavat saartaan suuresti. Heidän luonteensa on usein kuvattu suorapuheiseksi ja omaperäiseksi. Saaren eri alueilla on omat kansallispukunsa, sukkamallinsa ja murteensa, mikä korostaa saaren kulttuurista monimuotoisuutta.

Vaikka saarenmaalaiset ovat perinteisesti olleet tunnettuja merisotureina ja viikinkeinä, nykyään he arvostavat saaren rauhallisuutta, idyllistä maalaiselämää ja luonnon hiljaisuutta. Tämä muutos heijastaa heidän sopeutumiskykyään ja rakkauttaan kotiseutuaan kohtaan.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Saaremaa.org
 Saaremaa.ee
 Ilmari Havu : Saarenmaa, Suomen Kuvalehti, 22.10.1927, nro 43, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 https://visitestonia.com/fi/saaremaa-loodusretked, Saarenmaan nähtävyyksiä luonnossa

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit