Kalanti

Kalanti (, vuoteen 1936 Uusikirkko Tl, ) on Varsinais-Suomessa sijainnut entinen Suomen kunta. Kunnan pinta-ala oli 178 km², ja vuonna 1993 siellä asui 3 846 asukasta. Kalannin harmaakivikirkko on valmistunut 1400-luvullaKalannin kirkko, esite, Uudenkaupungin seurakunta. Alueella on myös Männäisten vanha markkinapaikka ja ruukki Sirppujoen varrella.

Kalannin naapurikunnat olivat Laitila, Pyhäranta, Uusikaupunki ja Vehmaa. Kalanti liitettiin vuonna 1993 Uuteenkaupunkiin. Entisiä naapurikuntia olivat Uuteenkaupunkiin aiemmin liitetyt Uudenkaupungin maalaiskunta, Pyhämaa ja Lokalahti.

Maantiede
Entinen Kalannin kunnan alue ulottui mereen lounais- ja luoteiskulmistaan Uudenkaupungin itäpuolella. Kalannin päävesistö on Laitilan puolelta tuleva Sirppujoki eli Männäistenjoki, joka laskee mereen luoteessa lähellä Torlahden kartanoa. Järviä on Kalannissa yli 20, mutta ne ovat kaikki pieniä ja sijaitsevat metsäalueilla. Korkein maastonkohta on Kuuvanvuori (53 m mpy.).Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 3: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 30–34. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1970. 

Historia
Kirjallisissa lähteissä Kalanti mainittiin ensi kerran jo 1316, Kalenningiatekt (Kalannin tahtoma),Muinainen Kalanti ja sen naapurit, 2003, Veijo Kaitanen, Esa Laukkanen ja Kari Uotila itsenäisenä pitäjänä se ehti olla vuodesta 1411 asti. 

Vuonna 1756 Kalannista käynnistyi Lounais-Suomen alueella voimakkaasti vaikuttanut kansanherätys, kun Liisa Erkintytär koki voimakkaan herätyksen. 

Kalannin muinaispitäjästä kertoo kirja Muinainen Kalanti ja sen naapurit.

Kalannin perinneruoaksi valittiin 1980-luvulla prossakka eli perunalaatikko sekä kuoritusta maidosta ja ohrajauhosta tehty leivonnainen, kalttiainen.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 20. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Liikenne
Kalannin kautta kulkevat kantatie 43 ja Uudenkaupungin rata.

 Kyliä 

 Alsila (Alsböle)
 Elkkyinen (Älgnäs)
 Hakoinen
 Hallu
 Halola
 Harikkala
 Haudo
 Haudonsaari
 Hyyninen
 Häähä
 Inhamo
 Jaakkolankorpi

 Kahlonen
 Kainu
 Kaivola
 Kallela
 Kaskinen
 Katina
 Kaukola
 Kinko (Kingo)
 Korvenkylä/Korpi (Skogsby)
 Kuuantaka
 Kylähiisi
 Kytämäki

 Lahti
 Maurumaa
 Männäinen
 Orivo
 Palsa
 Paulähde
 Pehto
 Petes
 Pettänen
 Piitorauma
 Putta
 Pyrrilä

 Ridanala
 Ruonanperä
 Saarnisto (Askholm)
 Sairinen
 Sannainen (Sannäs)
 Santtio (Sandö)
 Siivola
 Siivottu
 Siuttila
 Sundholm
 Suontaka
 Suurikkala

 Taipale
 Tammisto
 Tuorlahti (Torlax)
 Tynki
 Uussaari
 Vahterus
 Varhela
 Varjoranta
 Vellua
 Viisola
 Villilä
 Vestiö

 Kulttuuri 
 Murre 
Kalannin alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Kalannin murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Rauman alaryhmään.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Kirjallisuutta 


*