Septuaginta

Septuaginta (latinan sanasta septuāgintā ’seitsemänkymmentä’, minkä vuoksi siihen usein viitataan roomalaisella, 70:tä tarkoittavalla merkinnällä LXX; koko alkuperäinen nimi , , ”seitsemänkymmenen käännös”)Jobes, Karen H. & Silva, Moisés 2000. on ensimmäinen tunnettu juutalaisten Heprealaisen Raamatun eli Tanakin kreikankielinen käännös. Myöhemmin Septuagintasta tuli pohja kristinuskon Vanhalle testamentille.

 Syntyhistoria 
Juutalaisen perimätiedon mukaan Septuagintan kääntäminen tapahtui Egyptin kuninkaan Ptolemaios II Filadelfoksen (285–247 eaa.) pyynnöstä. Nimen sanotaan tulevan niistä seitsemästäkymmenestäkahdesta (pyöristettynä seitsemänkymmentä, latinaksi septuaginta) kääntäjästä, jotka perimätiedon mukaan laativat Mooseksen kirjoja kääntäessään kukin täsmälleen samanlaisen käännöksen. Käännöksen synnystä kertoo 2. vuosisadan lopulla kirjoitettu Aristeaan kirje, jonka luotettavuus historiallisena lähteenä on viimeaikaisessa tutkimuksessa kyseenalaistettu. On kuitenkin luultavaa, että ainakin Pentateukin eli Tooran käännöstyö tapahtui 3. vuosisadan puolivälin tienoilla, mahdollisesti juuri Ptolemaios II Filadelfoksen hallintakaudella. Muiden kirjojen käännökset ovat syntyneet kahden seuraavan vuosisadan aikana.

Aristeaan kirjeen kaltaisen myöhemmän perimätiedon tarkoitus on ollut vahvistaa Septuagintan asemaa ja auktoriteettia. Tarina seitsemästäkymmenestä ihmeellisen taitavasta kääntäjästä ja Egyptin kuninkaan määräyksestä ovat keksittyjä. Perimätiedossa on kuitenkin myös hivenen totuutta, sillä todennäköisesti Septuaginta on käännetty juuri Egyptin Aleksandriassa. Heprealaisesta Raamatusta käännettyjen kirjojen lisäksi mukaan on otettu myös alun perin kreikaksi kirjoitettuja kirjoja, joista käytetään nimitystä Vanhan testamentin apokryfikirjat tai deuterokanoniset kirjat.

Septuagintan kääntämisen taustalla on ollut Aleksandriassa asunut juutalainen väestö, joka puhui äidinkielenään kreikkaa. Heprean kieltä ei enää osattu riittävän hyvin, joten tuli tarve kääntää juutalaisten pyhät kirjoitukset kreikaksi. Kääntämisen syynä on siten ollut juutalaisen jumalanpalvelusyhteisön tarpeet, ei Egyptin kuninkaan kiinnostus juutalaisten pyhiin kirjoituksiin.

 Käännöstapa, kieli ja suhde heprealaiseen tekstiin 

Septuagintan käännöstapa vaihtelee eri kirjoissa. Ensimmäiseksi käännetty Pentateukki on kohtalaisen sanasanainen käännös, jossa yhtä heprean sanaa yleensä vastaa yksi kreikan sana. Pentateukin käännös on ilmeisesti toiminut jonkin verran mallina muiden kirjojen käännöksille, jotka on käännetty Pentateukin jälkeen. Jotkin Septuagintan kirjoista ovat Pentateukin käännöstä kirjaimellisempia (esimerkiksi Saarnaajan ja Hesekielin kirja), kun taas toiset huomattavan vapaita (esimerkiksi Sananlaskut ja Jobin kirja).

Septuagintan kieli sisältää jonkin verran piirteitä, jotka johtuvat käännöksen pohjana olevasta heprean kielestä. Näitä kutsutaan hepreaismeiksi tai semitismeiksi. Hepraismien määrä myös vaihtelee eri kirjoissa. Yleisesti ottaen vapaammat käännökset ovat ”parempaa” kreikkaa, kun taas hyvin kirjaimellisesti käännetyt kirjat sisältävät enemmän hepreaismeja.Kuula, Nissinen & Riekkinen, s. 24–32.

Kääntäjät joutuivat työssään luomaan kreikankielisiä vastineita pyhien kirjoitusten erityissanastolle. Osa käsitteistä oli jo valmiiksi vakiintunut yhteisön suuhun suorina lainasanoina (esim. sabbata: ”sapatti” ja paskha: ”pääsiäinen”), mutta useimmille Heprealaisen Raamatun uskonnollisille ja teologisille termeille luotiin erilliset kreikkalaiset vastineet. Tällaisia olivat esimerkiksi nomos: ”laki” tai diathēke: ”liitto/testamentti”.

Septuaginta vahvistaa Kuolleenmeren kääröjen käsitystä, että heprealaisen Raamatun teksti oli ajanlaskun taitteessa saanut jo pääosin muotonsa, mutta eri kirjoista oli vielä liikkeellä eri versioita. Monissa kohdin Septuaginta ja Kuolleenmeren kääröjen tekstimuodot ovat yhtenäisiä ja poikkeavat masoreettisesta tekstistä.Kuula, Nissinen & Riekkinen, s. 24–32.

 Tekstihistoria 

Septuagintan synnyn jälkeen sen kieltä korjattiin. Tällaisia korjauksia olivat esimerkiksi parempi luettavuus ja sen muuttaminen lähemmäs alkuperäistä heprealaista tekstiä. Jotkin näistä muutoksista eli revisioista olivat systemaattisia, ja Septuagintasta syntyi uudenlaisia "editioita", joita kutsutaan resensioiksi. Septuagintan resensioista tunnetaan ns. lukiaaninen resensio ja heksaplaarinen resensio. Lukiaaninen resensio on perinteisesti yhdistetty kirkkoisä Lukianoksen toimintaan, mutta näkemys on kyseenalaistettu modernissa tutkimuksessa. Heksaplaarisen resension taustalla puolestaan on Origenes ja hänen toimittamansa kuusipalstainen Heksapla.

Resensioiden lisäksi Heprealaisesta Raamatusta tehtiin ajanlaskun vaihteen jälkeen muitakin käännöksiä. Yksi syy uusien käännösten ilmestymiselle oli tarve tehdä käännös, joka vastaisi paremmin alkuperäistä heprealaista tekstiä kuin Septuagintaa. Näistä käännöksistä tunnetuimpia ovat Akvila, Symmakhos ja Theodotion. Aiemmin mainitussa Heksaplassa oli nämä kolme käännöstä, kukin omalla palstallaan. Kolme muuta Heksaplan palstaa olivat heprealainen teksti, heprealainen teksti kreikkalaisin kirjaimin translitteroituna sekä Septuagintan teksti. Heksaplan Septuaginta-palstalle Origenes oli merkinnyt ne Septuagintan kohdat, jotka puuttuivat heprealaisesta tekstistä sekä täydentänyt kohdat, jotka olivat heprealaisessa tekstissä mutta puuttuivat Septuagintasta.

 Septuagintan käyttö 
Koska varhainen kristinusko oli pääosin kreikankielistä, Septuagintasta tuli ensimmäisten kristittyjen Raamattu. Uuden testamentin kirjoitusten vakiinnutettua asemansa Septuagintasta tuli kristittyjen Vanha testamentti. Lännen kirkossa käytettiin pitkään Septuagintasta käännettyjä latinankielisiä käännöksiä (ns. Vetus Latina), mutta Hieronymuksen kääntämästä Vulgatasta tuli lopulta katolisen kirkon virallinen Raamattu. Itäisessä kirkossa puolestaan Septuaginta on säilynyt virallisena Vanhan testamentin tekstinä nykyaikaan saakka. Esimerkiksi ortodoksinen kirkko käyttää Septuagintaa virallisena raamatuntekstinä.

 Kirjat 
Septuagintaan sisältyvät kirjat ovat:

 Nimi kreikaksi Nimi suomeksi Laki   Genesis  Ensimmäinen Mooseksen kirja   Eksodos  Toinen Mooseksen kirja   Leuitikon  Kolmas Mooseksen kirja   Arithmoi  Neljäs Mooseksen kirja   Deuteronomion  Viides Mooseksen kirja Historialliset kirjat   Iēsūs Nauē  Joosuan kirja   Kritai  Tuomarien kirja   Rūth  Ruutin kirja   Basileiōn I  Ensimmäinen Samuelin kirja   Basileiōn II  Toinen Samuelin kirja   Basileiōn III  Ensimmäinen kuninkaiden kirja   Basileiōn IV  Toinen kuninkaiden kirja   Paraleipomenōn I  Ensimmäinen aikakirja   Paraleipomenōn II  Toinen aikakirja   Proseukhē Manassē  Manassen rukous   Esdras I  Ensimmäinen Esran kirja(Kreikkalainen Esran kirja)   Esdras II  Toinen Esran kirja(Esran kirja ja Nehemian kirja)   Tōbit  Tobitin kirja   Iūdith  Juditin kirja   Esthēr  Esterin kirja (lisäyksin)   Makkabaiōn I  Ensimmäinen makkabilaiskirja   Makkabaiōn II  Toinen makkabilaiskirja   Makkabaiōn III  Kolmas makkabilaiskirja Viisauskirjat   Psalmoi  Psalmien kirja   Psalmos 151  Psalmi 151   Iōb  Jobin kirja   Paroimiai  Sananlaskujen kirja   Ekklēsiastēs  Saarnaajan kirja   Asma Asmatōn  Laulujen laulu   Sofia Salomōntos  Viisauden kirja   Sofia Iēsū Seirakh  Sirakin kirja   Psalmoi Salomōntos  Salomon psalmit Profeetat   Dōdeka  Kaksitoista profeettaa   I. Hōsēe  Hoosean kirja   II. Āmōs  Aamoksen kirja   III. Mikhaias  Miikan kirja   IV. Iōēl  Joelin kirja   V. Obdiū  Obadjan kirja   VI. Iōnās  Joonan kirja   VII. Naūm  Nahumin kirja   VIII. Ambakūm  Habakukin kirja   IX. Sofonias  Sefanjan kirja   X. Angaios  Haggain kirja   XI. Zakharias  Sakarjan kirja   XII. Malakhias  Malakian kirja   Ēsaias  Jesajan kirja   Hieremias  Jeremian kirja   Barūkh  Barukin kirja   Thrēnoi  Valitusvirret   Epistolē Ieremiū  Jeremian kirje   Iezekiēl  Hesekielin kirja   Daniēl  Danielin kirja (lisäyksin) Liitteet   Makkabaiōn IV Parartēma  Neljäs makkabilaiskirja

Huomautuksia

 Lähteet 




 Viitteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 

 The Septuagint 
 Septuagint Greek Old Testament 
 The Greek Old Testament (Septuagint)  
 New English Translation of the Septuagint (NETS) – Septuagintan käännös 
 The Research Project for Textual Criticism of the Septuagint – suomalainen Septuaginta-tutkimusprojekti 

Luokka:Raamatun kaanon
Luokka:Raamatunkäännökset
Luokka:Vanhan testamentin tekstihistoria
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit