Pohjois-Pohjalainen Osakunta

Pohjois-Pohjalainen Osakunta (PPO) on Helsingin yliopiston osakunta, joka syntyi vuonna 1907, kun vanha Pohjalainen Osakunta jakautui kahtia Pohjois- ja Etelä-Pohjalaiseen osakuntaan. Nimestään poiketen osakunnan kanta-alueena on Pohjanmaan historiallisen maakunnan pohjoisosan eli Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun sekä Lapin nykymaakunnan eteläosan (Peräpohjola) lisäksi Lapin pohjoisosa eli Lapin historiallisen maakunnan alue, toisin sanoen koko Pohjois-Suomi. Osakunnan varsinaiseksi jäseneksi voidaan hyväksyä yliopiston kirjoissa oleva opiskelija, jolla on maakunnallisia tai sukulaissiteitä osakuntaan tai joka muuten osoittaa kiinnostusta osakunnan kanta-aluetta kohtaan.

Osakunnan vuosipäivä on helmikuun viides päivä, jona päivänä vuonna 1804 Pohjalaiseen Osakuntaan kuulunut Johan Ludvig Runeberg syntyi ja jona päivänä 1834 Johan Vilhelm Snellman valittiin Pohjalaisen Osakunnan virkaatekeväksi kuraattoriksi. 

 Virkailijat 
Osakunnan toiminta perustuu nykyään lähes täysin vapaaehtoisuuteen. Osakunnan toimintaa johtaa ja valvoo kuraattori, ja osakunnan toiminnasta vastaa osakunnan hallitus puheenjohtajineen. Osakunnan linkki yliopistoon ja korkein edustaja on inspehtori, jonka on oltava Helsingin yliopiston virkaan nimitetty professori.

 Osakunnan toiminta ja kerhot 
Osakunnan toiminnasta huolehtivat hallituksen ohella useat valio- ja toimikunnat. Muun muassa fukseille, taloudesta huolehtiville sekä maakunnallisista asioista vastaaville virkailijoille on omat valiokuntansa. Valio- ja toimikuntien ohella osakunnassa toimii neljä vaihtelevan aktiivista kerhoa, joista kolme on maakuntiin sitoutuneita kerhoja neljännen ollessa juristikerho.

 Kainuun Kerho 
Kainuun Kerho on osakunnan vanhin yhtäjaksoisesti toiminut maakuntakerho. Kerho on tarkoitettu osakunnan Kainuusta kotoisin oleville jäsenille.

Kainuun Kerho on virallisesti perustettu 29. marraskuuta 1953.Kainuun Kerho  PPO Kerhon vuosijuhlia vietetään kuitenkin nykyisin aina Kajaanin kaupungin perustamisen vuosipäivänä 6. maaliskuuta tai lähipäivinä. Kainuun Kerho käyttää tunnuksenaan Ilmari Kiannonkin käyttämää Tursaansydän-symbolia.

 Lapin Luppo 
Lapin Luppo on osakunnan lappilaisille jäsenille tarkoitettu maakuntakerho.

 Kaupunkikerho Oulun Toivo 
Oulun Toivo on osakunnan Oulun seudulta kotoisin oleville jäsenille tarkoitettu maakuntakerho. Kerhon tunnuksessa esiintyy Toripolliisi-patsas. Kerhon nimi on peräisin Toivo-laivasta. Kerhon vuosijuhlia vietetään yleensä marraskuussa.

 Juristikerho Kriminaaliklubi 
Pohjois-Pohjalainen Kriminaaliklubi on 14.10.1920 perustettu Suomen vanhin juristikerho.http://www.kriminaaliklubi.org  Kriminaaliklubi hyväksyy jäsenikseen yksinomaan pohjoispohjalaisia, eli vain Oulun ja Lapin lääneihin sidoksissa olevia oikeustieteen opiskelijoita. Pääsy kriminaaliklubin tilaisuuksiin on harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta rajattu vain klubin jäsenille.

Perimätieto kertoo, että 1940-luvulla kriminaaliklubin kokouksessa on päätetty, että mikäli klubilainen jonakin päivänä astuu tasavallan presidentin virkaan, hänen tulee kutsua kriminaaliklubi luokseen saunomaan. Kriminaaliklubilainen Urho Kekkonen toteutti päätöksen toimiessaan Suomen presidenttinä kutsumalla klubilaiset Tamminiemeen 27.10.1966.

 Tunnukset 
pienoiskuva|140x140px|Osakunnan lippu vuonna 1931.
Osakunnan tunnuksista näkyvin ja arvokkain on osakunnan lippu. Osakunnan lippu vastaa vuodelta 1686 periytyvää silloisen Pohjanmaan rykmentin lippua, jossa on sinisellä kentällä kuusi valkoista kärppää, joiden hännänpäät ovat mustat ja jotka ovat asetettuna 2+2+2. Niitä ympäröi kaksi punertavalla tupsupäisellä nauhalla sidottua luonnonväristä laakerinoksaa. Lippua käytetään yleensä osakunnan ja yliopiston virallisissa tilaisuuksissa sekä kunnianosoituksissa. Osakunnan lippuun suhtaudutaan yhtä kunnioittavasti kuin muihinkin virallisiin lippuihin.

Osakunnalla ei ole yhtä ja yksiselitteistä vaakunaa, mutta osakunnan lipussa olevat valkoiset kärpät toistuvat historiallisen Pohjanmaan vaakunassa, joka kruunua lukuun ottamatta on otettu Pohjois-Pohjanmaan vaakunaksi. Asiakirjoissaan osakunta käyttää kanta-alueensa maakuntien eli Kainuun, Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan vaakunoita.thumb|140px|PPO:n osakuntanauha.Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan osakuntanauha on väriltään valko-sini-valkoinen. Osakuntanauhaa käytetään osakuntien juhlissa ja muissa akateemisissa juhlatilaisuuksissa.

 Historiaa 

 Säveltäjä Leevi Madetoja oli osakunnan ensimmäinen laulunjohtaja.Roiko-Jokela s. 438
 Jääkäriliike perustettiin pohjalaisten osakuntien Ostrobotnia-talon kassahuoneessa 27. lokakuuta 1914.Roiko-Jokela s. 94
 Akateemisen Karjala-Seuran monivuotinen puheenjohtaja Vilho Helanen toimi osakunnan kuraattorina 30-luvulla. Seuran perustajajäsen Elias Simelius kuului myös osakunnan aktiiveihin.
 Presidentti Urho Kekkonen oli opiskeluaikanaan ahkerasti mukana osakunnan toiminnassa. Hän seurasi osakunnan kunniajäsenenä PPO:n toimintaa varsin läheltä ja vaikutti osakunnan poliittisiin linjauksiin. Ns. Ostrobotnian puhe pidettiin PPO:n vuosijuhlassa Ostrobotnia-talossa.
 Maakunnallisia saavutuksia: kansanopistojen perustaminen, kansanperinteen keräystoiminta, kotiseuduntutkimus ja tutkimusten julkaisu (Jouko-sarja).

 Inspehtorit 
Luettelo Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan inspehtoreista.Roiko-Jokela s. 435
 Jaakko Gummerus (1907−1921)
 Iivari Leiviskä (1921−1931)
 Kyösti Haataja (1931−1934)
 Harry Castrén (1934−1942)
 Kyösti Haataja (1942−1948)
 Erik Castrén (1948−1954)
 Aarno Maliniemi (vt.) (sl 1953)
 Aarno Maliniemi (1954−1959)
 Erkki Itkonen (vt.) (kl 1956)
 Leo Heikurainen (1959−1970)
 Lauri Haikola (vt.) (1967)
 Martti Tienari (1970−1979)
 Matti Möttönen (1979−1988)
 Matti Viikari (1989−1993)
 Liisi Huhtala (1995−1998)
 Paavo Uusitalo (1998−2002)
 Seppo Hentilä (2002−2007)
 Raimo Hiltunen (2007–2012)
 Aila Lauha (2012–2019)
Tuula Linna (2019-2024)
Hannu Juusola (2025-)

Kunniajäsenet
Luettelo Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan kunniajäsenistä.Roiko-Jokela s. 441
 Filosofian professori Thiodolf Rein 1908
 Tasavallan Presidentti K. J. Ståhlberg 1927
 Kirkkohistorian professori, piispa Jaakko Gummerus 1929
 Filosofian maisteri Väinö Kokko 1939
 Professori Kyösti Haataja 1948
 Tasavallan Presidentti Urho Kekkonen 1957
 Kaupunkineuvos Veikko Loppi 1994
 Professori Martti Tienari 2007
 Professori Seppo Hentilä 2017

Muita tunnettuja entisiä jäseniä
 Pontus Artti
 Kai Donner
 Aarne Heikinheimo
 Olli-Pekka Kallasvuo
 Piia-Noora Kauppi
 Kaisa Korhonen
 Armas-Eino Martola
 Marjatta Pokela
 Martti Pokela
 Hannele Pokka
 Erkki Raappana
 Eino Railo
 Paavo Väyrynen

Ystävyysjärjestöt
Pohjois-Pohjalaisella Osakunnalla on ystävyysjärjestöjä kahdenkeskisten sopimusten kautta sekä Pohjalaisen Valtuuskunnan sopimusten nojalla Latviassa, Saksassa, Suomessa, Ruotsissa ja Virossa. Kaikki järjestöt ovat verrattaen samankaltaisia Helsingin yliopiston osakuntien kanssa, mutta saksalainen ystävyysjärjestö on enemmänkin ylioppilaskunnan kaltainen.

Etelä-Pohjalainen Osakunta, Helsingin yliopisto
Vasa nation, Helsingin yliopisto
Eesti Üliõpilaste Selts, Tarton yliopisto
Norrlands Nation, Uppsalan yliopisto
Göteborgs Nation, Lund
 Studenterforeningen, Kööpenhamina
Studenšu korporācija Imeria, Riika

 Lähteet 





 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Pohjois-Pohjalainen Osakunta 
 Kainuun Kerho 
 Lapin Luppo 
 Kriminaaliklubi 
 Etelä-Pohjalainen Osakunta 
 Vasa nation 
 Pohjalainen Valtuuskunta 
 Helsingin yliopisto

Luokka:Helsingin yliopisto
Luokka:Osakunnat