Kaura

Kaura eli peltokaura (Avena sativa) on itsepölytteinen eli kleistogaami heinäkasvien heimoon kuuluva viljelykasvi ja viljalaji. Peltokauran tieteellisen nimen lajiosa on sukukongruenssia seuraava feminiinimuoto latinankielisestä sativus-adjektiivista, jonka merkitys on ’viljelty, kylvetty tai istutettu’ eli vastakohta luonnossa kasvavalle.

Kaurojen sukuun kuuluu myös peltoja sekä viljasatoja saastuttava ja helposti leviävä, haitallinen rikkakasvi hukkakaura (Avena fatua). Toiseksi tärkein kaurojen sukuun kuuluva viljelykasvilaji on Välimeren alueella viljeltävä punakaura (Avena byzantina), joka saatetaan joskus lukea samaksi lajiksi peltokauran kanssa.

Kaura on melko nuori viljelykasvi, jota viljelivät länsimaisen ajanlaskun alussa keltit ja germaanit. Suomalaiset oppivat kauranviljelyn germaaneilta 1300-luvulla, jolloin kauraa viljeltiin jonkin verran Etelä-Suomessa ja Hämeessä. Tällöin rahvaan tuli maksaa osa papiston maksuistakin kaurana.

 Käsittely 
Kaurasta valmistettuja elintarvikkeita, kuten leseitä, käsitellään usein siten, että kauran rasvoja hajottavien entsyymien toiminta estyy. Tämä parantaa kauran säilyvyyttä.

 Kulutus 
Suomalaiset käyttivät vuonna 2020 keskimäärin 30 grammaa kauraa päivässä, mikä oli lähes neljä kertaa enemmän kuin vuonna 2000. Suurin osa kaurasta syödään Suomessa kaurapuuron muodossa, ja 43 prosenttia suomalaisista syö päivittäin jostain viljasta valmistetun aamupuuron.

 Ravintoarvo 
Kauran sisältämä rasva on pääosin monityydyttymätöntä.

 Käyttö 
Suurin osa maailmassa tuotetusta kaurasta käytetään kotieläinten rehuksi. Vanhastaan sen tärkein merkitys on ollut hevosten ravintona. Myös kauran olkia käytetään rehuna tai kuivikkeena. 

Suomessa on käytetty kauraa perinteisesti myös ihmisravinnoksi. Kauranjyvät höyrytetään tällöin yleensä säilyvyyden parantamiseksi, koska ne sisältävät paljon helposti härskiintyvää rasvaa. Sen jälkeen niistä valmistetaan hiutaleita, jauhoa tai suurimoita. Kaurahiutaleet valmistetaan litistämällä joko kokonaisia tai katkaistuja kauranjyviä. Pikakaurahiutaleet litistetään erityisen ohuiksi, mikä nopeuttaa niiden kypsymistä. 

Kauraa on nautittu Suomessa perinteisesti puurona tai talkkunana. Kaurasta valmistetaan lisäksi leipää,  keksejä, mysliä ja kauralesettä sekä silloin tällöin myös olutta. Kaurasta valmistetaan myös kaurajuomaa, jota voidaan käyttää maidon vegaanisena korvikkeena. Kaurajuomasta valmistetaan edelleen muun muassa kasvirasvasekoitteita sekä jäätelöitä.

Kauran jyvistä jää jauhatuksen yhteydessä paljon kaurankuoria. Aiemmin niitä poltettiin energian saamiseksi ja hyödynnettiin eläinten rehuna. Yksi uusi käyttökohde niille on kaurankuoripaperi, jonka materiaalista 25 prosenttia on kaurankuorta. Tämän 2020-luvun alussa kehitetyn tuotteen voi kierrättää kartonkina, ja se soveltuu myös elintarvikkeiden pakkaamiseen esimerkiksi leipäpussina.

 Terveysvaikutukset 
Kaura sisältää poikkeuksellisen paljon nikkeliä, jota kolmannes Finravinto 2012 -tutkimukseen osallistuneista suomalaisista sai yli suurimman hyväksytyn määrän. Nikkelin turvallisen päiväsaannin yläraja täyttyy vasta 2,5 desilitrasta kauraaNickel content in foods. https://www.torrinomedica.it/approfondimenti/dietologia/nickel-in-foods/, mutta nikkeliä saadaan muistakin elintarvikkeista.

Kauraa on pidettu perinteisesti vatsaystävällisenä viljana. Osa ihmisistä saa kuitenkin vaikeita vatsaoireita nimenomaan kaurasta. Syyksi epäillään kauran sisältämiä kuituja.   

Euroopan unioni hyväksyi vuonna 2011 terveysväitteen, jonka mukaan noin 3 grammaa kauran sisältämää liukoista beetaglukaanikuitua päivässä alentaa kokonaiskolesterolia keskimäärin 0,13 mmol ja LDL-kolesterolia keskimäärin 0,27 mmol/L. Kyseisen määrän saadakseen on nautittava 57 grammaa kauraa eli vajaat kaksi lautasellista kaurapuuroa  tai 6 rkl kauralesettä.  

Yhdysvaltojen ruoka- ja terveysvirasto hyväksyi vuonna 1997 markkinointiväitteen, jonka mukaan kauran sisältämä beetaglukaani-kuitu vähentää sydän- ja verisuonisairauden riskiä. Kuitenkin vain harva muu maa hyväksyi kyseisen terveysväitteen vuoteen 2020 mennessä. 

Kauran sisältämä aveniinigluteeni sopii useimmille keliaakikoille  Tuula Sontag-Strohm. Luento 10.5.2017. Erihyvä-Erityisruokavaliot, tarpeita ja mahdollisuuksia, Tutkimus, tuotekehitys ja analytiikka. Kokouskeskus Mauno, Turku. Viljateknologia, Helsingin yliopisto, Elintarvike- ja ympäristötieteiden laitos. Sivu 20., mutta teollisesti prosessoidun kauran joukkoon päätyy käsittelyn aikana usein pieniä määriä muiden viljojen sisältämää gluteenia. Markkinoilla on myös gluteenijäämistä puhtaita kauralaatuja.

Suurimmat kaurantuottajat 2015-2016(miljoonaa tonnia)  EU  7,5 Venäjä  4,5 Pohjois- ja Väli-Amerikka  4,8 Etelä-Amerikka   1,5Oseania1,3 Kaukoitä  0,5 Lähi-itä  0,3 Afrikka  0,2Maailma yhteensä 22,3

 Kasvatus 
Kauraa kasvatetaan nykyisin lähes koko lauhkean ja subtrooppisen ilmaston alueella. Eri kauralajikkeet pärjäävät vähemmällä lämmöllä ja kestävät sadetta paremmin kuin muut viljakasvit, joten ne ovat tärkeitä paikoissa, joissa kesät ovat viileitä ja sateisia. Onpa kauraa kasvatettu onnistuneesti Islannissakin. Kaura kylvetään aikaisin keväällä ja korjataan syksyllä. Lyhyen talven maissa tunnetaan myös syyskaura, joka kylvetään syksyllä ja korjataan loppukesästä. Rikkakasvit eivät yleensä juuri häiritse kauran kasvua, sillä se tukahduttaa ne nopean kasvutapansa ansiosta. Kaura kuluttaa maaperästä paljon typpeä.

 Tuholaiset ja kasvitaudit 

Suomessa kauran tuholaisista yleisimpiä ovat tuomikirva (Rhopalosiphum padi) ja kahukärpänen (Oscinella frit) sekä harvinaisempia viljakirva (Sitobion avenae) ja elokirva (Metopolophium dirhodum). Kauran tuholaisia ovat myös viljakukko (Oulema melanopus) ja viljakaskas (Calligypona pellucida).

Kauran merkittävin kasvitauti Suomessa on kauranlehtilaikku, jonka aiheuttaa Drechslera avenae -sieni. Muita kasvitauteja ovat kauranavonoki, jonka aiheuttaa jyvän kuoren alla säilyvä Ustilago avenae -sieni. Rengasruosteen eli aikaisemmalta nimeltä sarviruosteen aiheuttaa Puccinia coronata -sieni. Rengasruoste vaivaa voimakkaimmin myöhäisiä kauralajikkeita. Kääpiökasvuviroosi on Suomessa yleisin viljojen virustauti, ja sitä aiheuttaa viljan kääpiökasvuvirus (BYDV).

Suurimmat kaurantuottajat EU:n sisällä 2020 
(miljoonaa tonnia)  Puola  1,6 Espanja  1,3 Suomi  1,1 Iso-Britannia   1,0 Ruotsi 0,8 Saksa  0,7 Ranska  0,4 Tanska  0,4

 Kauralajikkeita 
Erityyppisiä kauralajikkeita jalostetaan jatkuvasti. Jalostuksen kohteena ovat muun muassa: korsityyppi, korjuuaika, jyvän kuorirakenne, satoisuus, kuoren väri, korren koko, valkuaisainepitoisuus ja roudankestävyys. Suomen nykyinen kauralajikkeisto on jyvän kuoren väriltä keltaista tai vaaleaa, mutta aikaisemmin maatiaiskaurojen kuori oli tumma, joko ruskea tai musta.

Suomalaisia kauralajikkeita:

 Aarre
 Aslak
 Belinda
 Fiia
 Freja
 Ivory
 Katri
 Kolbu
 Leila
 Lisbeth
 Niklas
 Meeri
 Peppi
 Puhti
 Revisor
 Roope
 Salo
 Suomi
 Svala
 Veli
 Virma
 Yty

 Kauran hinta 
Kauran hinta määräytyy vapaasti maailmanmarkkinoilla kysynnän ja tarjonnan mukaan. Kauran futuureja noteerataan Chicagon viljapörssissä (Chicago Board of Trade).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Suomen Lajitietokeskus: Kaura (peltokaura) – Avena sativa
Kaura (Avena sativa) Suomen kaurayhdistys
Kaura (Avena sativa) Yrttitarha
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kaura (Avena sativa)
Farmit.net Viljan kasvitaudit
Viljamarkkinat  Farmit.net
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Avena sativa 
Avena sativa ITIS 
United States Department of Agriculture (USDA): Avena sativa 
Flora of China: Avena sativa 
European Medicines Agency Evaluation (EMEA) of Medicines for Human Use Assessment report on Avena sativa L., herba and Avena sativa L., fructus, London September 2008  (pdf) 
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases Avena sativa  
Avena sativa (oats) Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI) 
Chicago Mercantile Exchange Group: Oats, Futures and Options 

Luokka:Kaurat
Luokka:Viljat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit