Suomen itsenäisyyspäivä

Suomen itsenäisyyspäivä () on Suomen kansallispäivä, jota vietetään 6. joulukuuta 1917 tapahtuneen itsenäistymisen kunniaksi.

Itsenäisyyspäivä on arvokas ja vakavamielinen juhla, johon liittyy sodan ja kaatuneiden muisteleminen. Päivään liittyy monia jokavuotisia perinteitä, kuten jo ensimmäisen presidentin ajoista vietetty tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotto, paraateja, soihtukulkueita ja uudempana perinteenä Tuntemattoman sotilaan televisioesitys.

Joulukuun kuudetta päivää on vietetty itsenäisyyspäivänä vuodesta 1919 alkaen, jolloin siitä tuli kouluissa, tuomioistuimissa ja virastoissa yleinen vapaapäivä. Siitä tuli palkallinen vapaapäivä vuonna 1929 ja yleinen juhla- ja vapaapäivä vuonna 1937. Itsenäisyyspäivä on liputuspäivä.

 Historia 

Suomen suuriruhtinaskunta itsenäistyi Venäjästä omaksi tasavallaksi 6. joulukuuta 1917. Bolševikit olivat kaapanneet Venäjällä vallan lokakuun vallankumouksessa 7.–8. marraskuuta 1917, ja joulukuun 4. päivänä 1917 P. E. Svinhufvudin johtama senaatti antoi Suomen itsenäisyysjulistuksen. Eduskunta hyväksyi itsenäisyysjulistuksen joulukuun 6. päivänä äänin 100–88.

Itsenäisyyden alkuvaiheessa itsenäisyyspäivästä oli eri mielipiteitä. Oikeisto ajatteli, että Suomi irrottautui Venäjästä kokonaan vasta sisällissodan päätyttyä, ja halusi juhlia itsenäisyyttä valkoisen armeijan voitonparaatin päivänä 16. toukokuuta. Vasemmisto puolestaan ajoi itsenäisyyspäiväksi marraskuun 15. päivää, koska kansanvaltaa edustanut Suomen eduskunta oli julistautunut korkeimman vallan käyttäjäksi 15. marraskuuta 1917. Kun itsenäisyysjulistuksen hyväksymisestä oli kulunut vuosi 6. joulukuuta 1918, akateemiset piirit juhlistivat vuosipäivää.

Valtioneuvosto päätti 20.11.1919, että Suomen itsenäisyyspäivä on  6. joulukuuta ja määräsi sen vapaapäiväksi valtion virastoissa, kouluissa ja tuomioistuimissa. Vuonna 1929 päivä säädettiin lailla yleiseksi palkalliseksi vapaapäiväksi.  Vuonna 1937 säädettiin laki itsenäisyyspäivän viettämisestä yleisenä juhla- ja vapaapäivänä. Sen mukaan itsenäisyyspäivän tuli olla palkallinen vapaapäivä tai siitä on maksettava korotettua palkkaa, kuten sunnuntaityöstä, jos ei ole mahdollista antaa vapaapäivää.

Itsenäisyyspäivä on virallinen liputuspäivä. Liputus päättyy muista talven liputuspäivistä poikkeavasti vasta kello 20.

 Perinteet 
Suomessa itsenäisyyspäivä on rakenteeltaan hyvin perinteinen.

 Tähtitorninmäen lipunnosto 

Vuodesta 1957 lähtien Helsingin Tähtitorninvuorella on joka vuosi itsenäisyyspäivän aamuna kello 9 järjestetty juhlallinen lipunnosto, jonka yhteydessä pidetään puheita ja esitetään kuorolaulua. Tilaisuuden järjestäjänä toimii Suomalaisuuden liitto, lipun nostaa nykyisin partiolippukunta NMKY:n Rastipartio ja siellä esiintyvät muun muassa Viipurin Lauluveikot. Tilaisuus radioidaan sekä televisioidaan suorana lähetyksenä.

 Itsenäisyyspäivän juhlajumalanpalvelus 

Itsenäisyyspäivän juhlajumalanpalvelus pidetään Helsingin tuomiokirkossa. Vuodesta 1998 jumalanpalvelus on ollut yleiskristillinen ja siihen ovat osallistuneet useat kirkot. Juhlajumalanpalvelukseen osallistuu valtion ylin johto, kuten presidentit, valtioneuvosto, eduskunnan puhemiehet, valtion ylimmät virkamiehet sekä kansanedustajat – kirkon sivuparville ovat päässeet tavalliset seurakuntalaiset. Jumalanpalvelus on televisioitu.

 Sankarihaudat 

Itsenäisyyspäivänä monet vierailevat sankarihaudoilla muistamassa sodissa kaatuneita. Monesti haudalle asetetaan kynttilä ja kunnan reserviläiset järjestävät sankarihautausmaalle kunniavartion.

 Kunniamerkkien jako ja ylennykset 
Itsenäisyyspäivänä ja Puolustusvoimain lippujuhlan päivänä tasavallan presidentti myöntää kunniamerkkejä ja puolustusvoimien ylennyksiä.

 Ylioppilaiden soihtukulkue 

Useassa yliopistokaupungissa on itsenäisyyspäivänä ylioppilaiden soihtukulkue.

 Kynttilöiden poltto 

Itsenäisyyspäivänä on tapana sytyttää ikkunalle kaksi sinivalkoista kynttilää. Varmaksi ei tiedetä, mistä kynttiläperinne on saanut alkunsa. Yhden käsityksen mukaan kynttilöiden poltto juontaa juurensa Ruotsin valtakunnan ajoilta. Tuolloin kynttilät sytytettiin ikkunoille kuningasperheen merkkipäivinä tai kuninkaiden vieraillessa Suomessa. Autonomian aikana kynttilöitä poltettiin keisariperheen kunniaksi. Sortovuosina kynttilöitä alettiin polttaa Runebergin päivänä 5. helmikuuta vastalauseena venäläistämistä vastaan. Kahden rinnakkaisen kynttilän polttoa samalla ikkunalla on pidetty myös jääkäriliikkeen tapana merkitä suojatalo, etappitalo, jossa Saksaan jääkäriksi aikova saattoi yöpyä turvallisesti. Vakituinen perinne kynttilöistä ikkunalaudalla tuli kuitenkin vasta vuonna 1927, kun Itsenäisyyden Liitto kehotti sytyttämään kynttilät itsenäisyyspäivän illaksi klo 18–21. Nykyään kynttilöiden poltto lopetetaan usein klo 20.

 Itsenäisyyspäivän vastaanotto Presidentinlinnassa 

Tasavallan presidentti pitää itsenäisyyspäivän illalla suuren juhlavastaanoton Presidentinlinnassa. Juhlaan on kutsuttu muun muassa hallitus, kansanedustajia, suurlähettiläitä, sotaveteraaneja, urheilijoita ja taiteilijoita. Juhlien televisiolähetys on suosittu ohjelma. Juhlien seuraamiseen kuuluu juhlijoiden asujen arvioiminen. Juhlavastaanoton televisiolähetystä on 2000-luvulla seurannut yleensä yli kaksi miljoonaa suomalaista. Vuonna 2015 juhlavastaanottoa seurasi enimmillään 2,6 miljoonaa katsojaa.

Itsenäisyyspäivän vastaanotto alkoi presidentti K. J. Ståhlbergin aikana. Sotien jälkeen juhlat on neljää poikkeustapausta lukuun ottamatta järjestetty vuosittain. Nykyisin juhliin kutsutaan 1 600–2 000 vierasta.

 Puolustusvoimien valtakunnallinen itsenäisyyspäivän paraati 
Puolustusvoimien valtakunnallinen itsenäisyyspäivän paraati järjestetään vuosittain eri kaupungeissa. Se on tapahtumana suuri sotilasparaati, johon marssivien osastojen, joukko-osastojen ja kansalaisjärjestöjen lisäksi järjestetään yleensä ilmavoimien ylilento. Itsenäisyyspäivän paraati televisioidaan, ja esimerkiksi vuonna 2015 lähetys sai miljoonayleisön.

Lisäksi itsenäisyyspäivänä järjestetään joitain paikallisia paraateja.

 Paraatipaikkakunnat 

 Vuosi  Paikkakunta 1972  Riihimäki 1982  Kankaanpää 1987  Hamina 1990  Mikkeli 1991  Turku 1993  Seinäjokihttps://www.hs.fi/kotimaa/art-2000003286670.html 1994  Lohjahttps://www.hs.fi/kotimaa/art-2000003389298.html 1995  Kajaanihttps://www.kainuunsanomat.fi/kainuun-sanomat/kainuu/paraati-ja-ohimarssi-kerasivat-tuhansia-kajaanin-keskustaan/  1996  Mikkelihttps://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/saa-uhkaa-itsenaisyyspaivan-paraatin-ylilentoa/5378634#gs.zFw8QcM 1997  Ouluhttps://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/vetta-rantaa-ja-perinteisia-menoja/5439356#gs.Smzydow 1998  Jyväskylähttps://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/itsenaisyyspaivan-paraati-jyvaskylassa/5452986#gs.RXHYz8g 1999  Huittinenhttps://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/itsenaisyyspaivan-valtakunnallinen-paraati-huittisissa/1823244 2000  Lahtihttps://areena.yle.fi/1-3668876 2001  Joensuuhttps://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/itsenaisyyspaivan-valtakunnallinen-paraati-joensuussa/1969332 2002  Lohjahttps://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/itsenaisyyspaivaa-juhlistetaan-monin-tavoin/1816616 2003  Turkuhttp://w3.verkkouutiset.fi/arkisto/kotimaa/44927.html 2004  Mikkeli 2005  Lahti 2006  Jyväskylähttps://www.is.fi/kotimaa/art-2000000025015.html

 Vuosi  Paikkakunta 2007  Hämeenlinnahttps://www.kaleva.fi/uutiset/kotimaa/itsenaisyyspaivan-vietto-alkoi-valtakunnallisella-lipunnostolla/48514/ 2008  Turkuhttps://www.is.fi/kotimaa/art-2000000041579.html 2009  Riihimäkihttps://yle.fi/uutiset/3-5935528 2010  Kuopiohttps://yle.fi/uutiset/3-5681892 2011  Tamperehttps://www.iltalehti.fi/uutiset/a/2011112914844893 2012  Kouvolahttps://yle.fi/uutiset/3-6404225 2013  Mikkelihttps://www.rul.fi/uutiset/itsenaisyyspaivan-valtakunnallinen-paraati-mikkelissa/ 2014  Hämeenlinnahttps://www.kaupunkiuutiset.com/jutut/itsenaisyyspaivan-paraati-hameenlinnassa-2442 2015  Jyväskylähttps://www.ksml.fi/keski-suomi/Itsen%C3%A4isyysp%C3%A4iv%C3%A4n-paraatissa-ylilento-ja-taitolentoesitys-%E2%80%93-katso-ohjelma-t%C3%A4st%C3%A4/381201 2016  Kajaanihttps://puolustusvoimat.fi/artikkeli/-/asset_publisher/1950813/itsenaisyyspaivan-valtakunnallinen-paraati-kajaanissa 2017  Kuopiohttps://puolustusvoimat.fi/artikkeli/-/asset_publisher/itsenaisyyspaivan-valtakunnallinen-paraati-aiheuttaa-liikennejarjestelyja-kuopion-keskustassa 2018  Mikkelihttps://www.hs.fi/kotimaa/art-2000005923374.html 2019  Tampere 2020  Pori (peruttiin koronaviruksen vuoksi) 2021  Lahti (peruttiin koronaviruksen vuoksi) 2022  Hamina 2023  Oulu 2024  Lappeenrantahttps://puolustusvoimat.fi/itsenaisyyspaiva 2025  Kouvolahttps://yle.fi/a/74-20191815

 Veikko Hurstin itsenäisyysjuhla 

Veikko Hursti järjesti vuosien ajan itsenäisyyspäivänä lahjoitusten avulla vähävaraisille lounaan ja vaateapua. Veikko Hurstin kuoltua hänen poikansa Heikki Hursti on jatkanut perinnettä.

 Tuntematon sotilas 
Yleisradio on vuodesta 2000 lähtien esittänyt Edvin Laineen ohjaaman elokuvan Tuntematon sotilas jokaisena itsenäisyyspäivänä. Vuonna 2015 elokuva esitettiin Yle Teema -kanavalla, ja sitä katsoi yli 360 000 ihmistä.

 Itsenäisyyspäivän luonne 

Suomen itsenäisyyspäivän juhlinta on ollut luonteeltaan valtiojohtoista ja vakavamielistä. Itsenäisyyspäivän menot juontavat juurensa Venäjän keisarikunnan ajalle. Keisarillisina juhlapäivinä Suomessa oli tapana järjestää vastaanottoja, paraateja, soihtukulkueita ja jumalanpalveluksia. Itsenäisyyden alkuvuosikymmeninä näillä juhlinnan muodoilla oli vahva oikeistolainen leima. Itsenäisyyspäivän asemasta oli kilpaillut myös Suomen sisällissodan voittaneen porvarillisen osapuolen voitonparaatin muistopäivä. Ennen talvisotaa itsenäisyyspäivään alkoi kiinnittyä yhteisiä kokemuksia ja muistoja. Itsenäisyyspäivän valtiojohtoisuus ja sodan uhka tekivät itsenäisyyspäivän vietosta vakavamielistä. Tämä vahvistui edelleen sodan jälkeen, kun mukaan tuli sodan ja kaatuneitten muisteleminen. Talvisen itsenäisyyspäivän juhlatapojen vastakohtana on kevään vappu.Kuusi, Matti: Itsenäisyyspäivä. Teoksessa 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:49.1 Euroopan kansojen kansatiede
Luokka:Itsenäisen Suomen historia
Luokka:Suomen kansallissymbolit
Luokka:Suomalaiset juhlapäivät
Luokka:Suomen liputuspäivät
Luokka:Kansallispäivät
Luokka:Joulukuun juhlapäivät
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit