Kollektiivinen mielenhäiriö

Kollektiivinen mielenhäiriö tai psykologinen epidemia tai psyykkinen epidemia (engl. mass psychogenic illness, lyhenne MPI) tarkoittaa jonkin sairauden oireiden nopeaa leviämistä, mikä vaikuttaa lähinnä koheesiiviseen ryhmään. Psykologiset epidemiat johtuvat keskushermoston häiriöstä, jossa keskushermoston toiminta esimerkiksi stimuloituu tai muuttuu muulla tavalla toiminnallisesti. Psykologista epidemiaa sairastavan potilaan fyysiset oireet ilmentyvät alitajuntaisesti vailla mitään vastaavaa orgaanista aetiologiaa. Psykologisen epidemian diagnostinen luokitus on psykiatriassa somatisaatiohäiriö.

Oireet
Brittiläinen psykiatri Simon Wessely luokittelee psykologiset epidemiat kahteen ryhmään: ahdistukseen liityvä massahysteria ja motorinen massahysteria.

 Motorinen massahysteriaan liittyy merkittävää ahdistusta johonkin harhaluuloiseen uhkaan liittyen. Motorinen massahysteria kestää yleensä yhden päivän. Motorinen massahysteria voi tapahtua missä tahansa ikäryhmässä vailla kertynyttä stressiä toisin kuin ahdistukseen liittyvä massahysteria. Motorisen massahysterian leviäminen tapahtuu asteittain, ja ensimmäiset tapaukset voidaan tunnistaa.

 Ahdistukseen liityvä massahysteria johtuu hitaasti kertyneestä stressistä. Ahdistukseen liittyvä massahysteriaan liittyy sietämätön sosiaalinen miljöö, dissosiaatio, histrionia sekä muutoksia psykomotorisessa toiminassa, johon kuuluu muun muassa heiluminen ja nykiminen. Ahdistukseen liityvä massahysteria kestää yleensä viikkoja tai kuukausia. Ahdistukseen liittyvää massahysteriaa ilmenee pääosin koulua kävillä lapsillä. Ahdistukseen liittyvän massahysterian leviäminen tapahtuu visuaalisen kontakin kautta.

Timothy Jones keräsi vuosina 1980–1990 psykologisista epidemioista kärsivien potilaiden oireita:
 Oire(et) Prosentti (%) Päänsärky 67 % Huimaus 46 % Pahoinvointi 41 % Adbominaaliset krampit tai kipu 39 % Yskä 31 % Väsymys tai heikkous 31 % Kipeä tai palava kurkku 30 % Hyperventilaatio tai hengitysongelmat 19 % Vetiset tai ärtyneet silmät 13 % Rintakipu 12 % Keskittymisvaikeutdet 11 % Oksentelu 10 % Tunnottomuus tai paralyysi 10 % Ahdistus 8 % Ripuli 7 % Näköongelmat 7 % Ihottuma 4 % Tajunnan menetys 4 % Kutina 3 %

Epidemiologia
Jotkin tutkimukset ovat osoittaneet, että erityisesti murrosiässä olevat nuoret naiset ovat alttiita psykologisille epidemioille.Bartholomew, Robert Ph.D. (March 31, 2017). "Why Are Females Prone to Mass Hysteria?". *Psychology Today*. Retrieved from  Toisaalta Bartholomew and Wessely kommentoivat, ettei ole olemassa mitään selkeitä riskitekijöitä sairausta psykologiseen epidemiaan. Esimerkiksi jotkin tutkimukset ovat osoittaneet, että alhainen älykkyysosamäärä lisää riskiä sairastua psykologiseen epidemiaan, mutta muut tutkimukset eivät ole saanet samoja tuloksia.

Esimerkit

Tämä osio käsittelee konkreettisia esimerkkejä mahdollisista tai varmistetuista psykologisista epidemoista. 

Hylkäämissyndrooma
Ruotsissa on raportoitu, että maahanmuuttajalapsia on joutunut kooman kaltaisiin tiloihin kuultuaan, että heidän perheensä karkotetaan Ruotsista. Ilmiölle on annettu nimeksi hylkäämissyndrooma (ruots. uppgivenhetssyndrom). Hylkäämissyndrooman on spekuloitu olevan psykologinen epidemia, joka on endeeminen tietylle yhteiskunnalle.

Bulimia nervosa
Gerald Russell spekuloi, että bulimia nervosa -tapausten määrän jyrkkä nousu 1980-luvulla mahdollisesti viittaa, että kyseessä olisi ollut psykologinen epidemia. On huomioitavaa, ettei Russell käytä spesifisesti psykologinen epidemia -termiä vaan viittaa ilmiöön "sosiaalisena tartuntana" (engl. social contagion). Bulimia nervosaa ilmenee naisilla noin kolme kertaa enemmän kuin miehillä, mikä on johdonmukaista sen kanssa, että naiset ovat alttiimpia psykologisille epidemioille.

 Katso myös 

 Koro (paniikki)
 Joukkohallusinaatio

Lähteet

Luokka:Psykologia