Suomen Olympiakomitea

Suomen Olympiakomitea ry on Suomen kansallinen olympiakomitea, joka vastaa Suomen suhteista kansainväliseen olympiaurheiluun sekä huippu-urheilun koordinoinnista Suomessa yhdessä huippu-urheiluverkoston kanssa.  Olympiakomitea toimii opetus- ja kulttuuriministeriön asiantuntijana huippu-urheiluun liittyvissä asioissa.  

Vuonna 2026 Suomen olympiakomitealla oli 90 jäsenjärjestöä, 26 kumppanuusjäsentä ja neljä henkilöjäsentä. Olympiakomitean hallituksen puheenjohtaja on Petteri Kilpinen ja Riku Tapio toimitusjohtaja. Olympiakomitealla on 55 työntekijää.  

 Olympiakomitean tehtävät 
Opetus- ja kulttuuriministeriönja ja Suomen Olympiakomitea Ry:n tavoiteasiakirjan 2022-2024 mukaan Olympiakomitean huippu-urheiluyksikkö johtaa (sisältäen vammaishuippu-urheilu) huippu- urheiluverkostoa ja vastaa seuraavista asioista Suomessa:yhdessä lajiliittojen ja huippu-urheiluverkoston kanssa toimintatapojen kehittämisestä, pitkän aikavälin huippu-urheilumenestyksestä sekä talous- ja osaamisresurssien ohjaamisesta verkoston käyttöön lajien välisen yhteistyön ja osaamisen vahvistamisesta sekä huippu-urheilujärjestelmien sparrauksesta valittujen urheilijoiden, joukkueiden ja lajien huippu-urheilun tehostamistukijärjestelmästä ja - toiminnoista sekä niihin liittyvistä päätöksistä oman budjettinsa rajoissa (huomautus: tehostamistukijärjestelmä on muuttunut ja kuvattu otsikon huippu-urheilun tuet -otsikon alla)

urheiluakatemia- ja valmennuskeskusverkoston johtamisesta ja koordinoinnista ohjeiston suunnassa tiivistyvästä huippu-urheilun kehittämistyöstä niiden kaupunkien kanssa, joissa on valtakunnallinen urheiluakatemia

yhteistyöstä kuntien kanssa liittyen paikallisten olosuhteiden kehittämiseen erityisesti urheiluakatemioiden toimintaedellytysten parantamisessa

Olympiakomitean vastuulla olevien monilajisten kansainvälisten arvokilpailujen (kesä- ja talviolympialaiset, kesä- ja talviparalympialaiset, nuorten kesä- ja talviolympialaiset, Euroopan kisat, nuorten EYOF-kisat eli Euroopan kesä- ja talviolympiafestivaalit sekä kesä- ja talviuniversiadit) joukkueiden kisavalmisteluista yhdessä lajien kanssa sekä joukkueiden toiminnasta ja johtamisesta kisoissa. Paralympiajoukkueen osalta Olympiakomitealla on sopimus Paralympiakomitean kanssa

yhteistyöstä Suomen Urheilun Eettisen Keskuksen kanssa eettisesti kestävän huippu-urheilun edellytysten vahvistamisessaVuonna 2025 kokoontui liikunta- ja urheiluministeri Sandra Bergqvistin organisoima huippu-urheilun pyöreän pöydän keskustelu sekä työryhmät. Pyöreän pöydän keskustelu esittää Suomeen "selkeää ja riippumatonta johtamisjärjestelmää suomalaisen huippu-urheilun tueksi". Ministerin mukaan "Huippu-urheilun määritelmän tulisi perustua tuloskriteereihin ja kansainvälisen kilpailukyvyn vaatimuksiin".

 Huippu-urheilun tuet 

 Tehostamistuet 
Opetus- ja kulttuuriministeriö tukee erilaisten lajien laijliittoja tehostamistuella, jolla tavoitellaan kansainvälistä huippumenestystä. Olympiakomitean huippu-urheiluyksikkö toimii ministeriön asiantuntijana tukien päätösten valmistelussa ja antaa haetuista tuista lausunnon. OKM myöntää tuet, mutta Olympiakomitealla on keskeinen rooli hakemusten kommentoinnissa. Olympiakomitean ohjeiden mukaan hakemuksessa tulee olla lajin huippu-urheilusuunnitelma, joka sisältää tiedot tuloksista, toiminnasta ja tavoitteista.

 Urheilija-apurahat 
Tehostamistukien lisäksi OKM jakaa vuosittain yksilölajien urheilijoille valmennus- ja harjoitteluapurahoja. Olympiakomitea toimii OKM:n asiantuntijana hakemusten arvioinnissa ja harkinnassa sekä tekee vuosittain esitykset apurahan saajista OKM:lle.

Eri lajien saamat tuet vuodesta 2020 alkaen löytyvät sivulta Luettelo Opetus- ja kulttuuriministeriön tukemista urheilulajeista 2020-.

Historia
Kansainvälinen olympiakomitea kutsui vuonna 1907 jäsenekseen suomalaisen Reinhold Felix von Willebrandin. Hänen johdollaan perustettiin Helsingissä 2. joulukuuta 1907 Suomen olympialainen komitea valmistelemaan suomalaisten urheilijoiden osallistumista Lontoon olympialaisiin 1908.

 Huippu-urheilun muutosryhmä (HuMu) 2010-2012 
Huippu-urheilun muutosryhmä oli Suomen Olympiakomitean vuonna 2010 käynnistämä kehittämishanke, jolle kulttuuri- ja urheiluministeri Stefan Wallin asetti tavoitteeksi suomalaisen huippu-urheilun uudistamisen ja ”konkreettiset tulokset” nopeasti. Ryhmälle annettiin viisi päätehtävää, jotka liittyivät muun muassa aiemman Risto Niemisen johtaman työryhmän ehdotusten toimeenpanoon, huippu-urheilutoimijoiden yhteistyön ja työnjaon selkeyttämiseen sekä resurssien ohjauksen tehostamiseen ja toimijoiden sitouttamiseen muutosprosessiin. 

HuMun varsinaisia jäseniä olivat Tapio Korjus, Erkka Westerlund (myöhemmin hänen tilalleen tuli Antti Paananen), Mika Kojonkoski ja Leena Paavolainen, ja ryhmän vetäjänä toimi Jukka Pekkala.

Hanketta seurattiin hallinnollisesti usean toimielimen kautta: opetus- ja kulttuuriministeriö asetti joulukuussa 2010 HuMulle seurantaryhmän, ja Olympiakomitean hallitus nimesi hankkeelle erillisen ohjausryhmän. Suomen Kuvalehti kuvasi HuMu-työtä ja sen raportointia läpinäkymättömäksi sekä nosti esiin, että muutosryhmän väliraporttia ja loppuraporttia arvosteltiin muun muassa konkretian ja lähdeviitteiden puutteesta sekä siitä, ettei asetetun vision (Suomi ”paras Pohjoismaa” vuoteen 2020 mennessä) toteutumisen seurantaan määritelty mittareita. Lehden mukaan HuMu kertoi kohdanneensa tai haastatelleensa noin 80 menestynyttä urheilijaa, mutta aineiston taustoja ja johtopäätöksiä ei raportoitu siten, että ulkopuolinen arviointi olisi ollut mahdollista. Vuoden 2011 ministerinvaihdoksen jälkeen Paavo Arhinmäen kerrottiin tiukentaneen hankkeen rahankäytön ja toiminnan seurantaa.

HuMu jätti loppuraporttinsa joulukuussa 2012, ja siinä korostui ”urheilijan polku” -ajattelu. Suomen Kuvalehti kertoi, että raporttia luonnehdittiin "mitäänsanomattomaksi nollatutkimukseksi" ja Yle luonnehti raporttia kovasti kritisoiduksi raportti, jossa "jaariteltiin itsestäänselvyyksiä ja toisteltiin vanhaa sanaparia urheilijan polusta".  Myös Helsingin Sanomat raportoi loppuraportin pinnallisena ja kalliina sekä siitä puuttuvan konkretian. Humu-ryhmän loppuraportissa esitettiin huippu-urheiluyksikön perustamista, joka sittemmin perustettiin.

 Tukien takaisinperintä 2016-2020 
Vuonna 2016 OKM julkisti laajaa huomiota saaneen takaisinperintäraportin Olympiakomitean toiminnasta. Raportin mukaan Olympiakomitea oli maksanut valtion avustusrahoilla palkkoja avustusehtojen vastaisesti. OKM:n mukaan työntekijän yli 70 000 euron suuruisen palkan maksamiseen ei saanut käyttää avustuksia. Raportissa kerrottiin huippu-urheiluyksikön kahdeksan työntekijän palkkoista, jotka olivat sivukuluineen vuodessa 78 000–139 962 euroa työntekijää kohden.

Raportista kävi ilmi useita puutteita taloushallinnossa:

 Avustuksia käytettiin työntekijöiden palkan päälle tulleiden luontoisetujen maksamiseen, esimerkiksi leasingautoihin, polttoainekustannuksiin, autohallipaikkoihin ja liikuntaseteleihin
 Matkakustannuksia ja kilometrikorvauksia oli laskutettu valtion matkustussäännön vastaisesti. Ajopäiväkirjoja ei vaadittu.
 Olympiakomitea ei ollut kilpailuttanut hankkeita ja palveluostoja hankintalain edellyttämällä tavalla
 Yli jääneitä avustuksia ei oltu palautettu ja menoja oli kirjattu väärin
 Neuvottelukulut olivat poikkeuksellisen suuret ja useat ravintolalaskut sisältävät paljon alkoholikuluja

OKM määräsi toukokuussa 2016 Olympiakomitean maksamaan takaisin yhteensä 406 121,43 euroa useilla rahoituspäätöksillä myönnetyistä valtionavustuksista. Olympiakomitea haki päätökseen oikaisua ja vaati takaisinperinnän rajaamista tietyiltä osin, mutta OKM hylkäsi oikaisuvaatimuksen 11.8.2016. 

Helsingin hallinto-oikeus antoi asiassa ratkaisun marraskuussa, jossa se hylkäsi Olympiakomitean valituksen pääosin, mutta alensi kahteen vuoden 2014 erityisavustukseen kohdistettua takaisinperintää 30 791 eurolla. Olympiakomitea valitti jälleen ratkaisusta.

Korkein hallinto-oikeus ratkaisi jatkovalituksen vuonna 2020. KHO jätti tutkimatta osan vaatimuksesta, joka koski takaisinperittävälle määrälle määrättävän koron kohtuullistamista siltä osin kuin se ei liittynyt KHO:ssa käsiteltävänä olleeseen takaisinperintäosuuteen, mutta tutki asian muilta osin. KHO kumosi hallinto-oikeuden ja OKM:n päätökset siltä osin kuin takaisinperintä perustui tukikelvottomiksi katsottuihin palkkauskustannuksiin kahdessa erityisavustuksessa (OKM/1246/625/2014 ja OKM/1407/625/2014) ja palautti asian OKM:lle uudelleen käsiteltäväksi palkkauskustannusten määrällisen kohtuullisuusarvioinnin tekemistä varten. Muilta osin valitus hylättiin, ja OKM velvoitettiin korvaamaan Olympiakomitealle 2 000 euroa oikeudenkäyntikuluja viivästyskorkoineen. KHO velvoitti OKM:n arvioimaan uudelleen työntekijöiden kohtuullista palkkatasoa.

OKM:n ylijohtaja Esko Ranto totesi vuonna 2020, että huippu-urheiluyksikön johtajan sekä palloilulajien vastuuvalmentajan tehtävän  osalta 70 000 euron palkkakatto oli liian alhainen, mutta muille tehtäville se oli oikea.

Olympiakomitea joutui lopulta palauttamaan yhteensä 390 217 euroa takaisin väärin käytettyjä avustuksia.

 Yhdistyminen Valon kanssa 2017 

Olympiakomitean ja urheilujärjestö Valon toiminnot yhdistyivät 1. tammikuuta 2017 alkaen. Olympiakomitean tehtävä on edistää suomalaisten liikunnallista elämäntapaa, rakentaa edellytyksiä laadukkaalle ja uudistuvalle seura- ja järjestötoiminnalle ja tuottaa menestystä huippu-urheilussa. Sen vuosibudjetti on noin 10 miljoonaa euroa, ja sitä rahoitetaan valtionavustuksilla ja omalla varainhankinnalla. Valtionavustuksen jakaa opetus- ja kulttuuriministeriö. 

OKM:n tarkastaessa Valon avustusten käyttöä kävi ilmi, että 16 erityisavustusta 24:stä johtuen siitä, että avustuksia ei oltu käytetty avustuspäätösten eikä avustusehtojen ja -rajoitusten mukaisesti. Ministeriön mukaan Valolle maksetuista avustuksista olisi tullut periä takaisin noin 2,4 miljoonaa euroa, mutta summa oli kohtuullistettu 1,75 miljoonaan euroon. Olympiakomitea valitti asiasta hallinto-oikeuteen, mutta kesäkuussa 2020 Helsingin hallinto-oikeus hylkäsi valituksen.

 Rion kesäolympialaiset 2016 
Rion olympialaisten jälkeen Suomen mitalisaalis jäi yhteen pronssiin, joka oli Suomen kesäolympiahistorian heikoin mitalitulos siihen mennessä. Ylen mukaan heikko tulos lisäsi kritiikkiä Olympiakomitean huippu-urheilun muutoshanketta (HuMu) ja sen kustannuksia kohtaan.

Rion jälkeen keskustelua vauhdittivat myös Olympiakomitean rahoitukseen ja valvontaan liittyneet havainnot. Ylen mukaan Olympiakomitean rahoituksesta yli 80 % tuli opetus- ja kulttuuriministeriön tuista (vajaat 10 miljoonaa euroa vuodessa), ja valtion rahoituksen kokonaispanos huippu-urheiluun arvioitiin vuonna 2013 noin 33 miljoonaksi euroksi; samalla ministeriön tarkastustoimessa kritisoitiin muun muassa rahankäytön läpinäkyvyyttä sekä ministeriön palkkakaton noudattamista. Valtionavustusten ohjauksen ja valvonnan läpinäkyvyyden kehittämiseksi opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen nimitti kesäkuussa 2016 professori Heikki Halilan selvityshenkilöksi.

 Olympiarahaston perustaminen 2018 
Olympiakomitea perusti vuonna 2018 Olympiarahaston, johon on kerätty lahjoituksia hieman yli kaksi miljoonaa euroa vuoteen 2026 mennessä. Valtio on sitoutunut tuplaamaan summan kevään 2026 aikana osana sitoumustaan kasvattaa rahaston pääomaa 20 miljoonaan euroon asti.  Olympiarahastoa hallinnoi Suomen Urheilun tukisäätiö, jonka hallituksen valitsee Suomen Olympiakomitean hallitus.

 2022 
Mika Lehtimäki valittiin maaliskuun alussa 2022 toiselle kaudelleen huippu-urheiluyksikön johtajaksi Olympiakomitean toimitusjohtajan, hallituksen puheenjohtajan ja kahden varapuheenjohtajan toimesta. Maaliskuun lopulla Lehtimäki erosi tehtävästään häirintätapauksen johdosta. Lehtimäki oli syksyllä 2021 saanut varoituksen epäasiallisesta käytöksestä, joka oli kohdistunut naisiin työyhteisössä.

Tapauksen aiheuttaman huomion vuoksi OKM pyysi Olympiakomitealta selvitystä hyvän hallinnon periaatteista: Selvityksessä tiedusteltiin:"ovatko yhteisön säännöt linjassa hyvän hallinnon periaatteiden kanssa ja, onko Suomen Olympiakomitean johto menetellyt huippu-urheiluyksikön johtajan nimityksessä periaatteiden mukaisesti ja huomioinut toiminnassaan avoimuuden ja läpinäkyvyyden." Olympiakomitea toimitti kaksi viikkoa myöhemmin vastineen, josta ei ministeriön toiveiden mukaisesti käynyt ilmi, miten vastuullisuusohjelma ja hyvän hallinnon periaatteet ovat järjestön johdossa käytössä.

 Pariisin kesäolympialaiset 2024 
Suomen joukkueesta lähti 56 urheilijaa Pariisin kesäolympialaisiin ja kaikki jäivät ilman mitaleita ensimmäistä kertaa Suomen olympiahistoriassa. Tämän seurauksena Olympiakomitea ilmoitti syyskuussa 2024, että huippu-urheiluyksikön johtaja Matti Heikkinen sekä laji- ja kisaohjelmien johtaja Leena Paavolainen eivät jatka Olympiakomitean palveluksessa. Huonon tuloksen seurauksena neljä suomalaista olympiaurheilijaa julkaisi avoimen kirjeen, jossa he taustoittivat tapahtumia ja kritisoivat Olympiakomiteaa: "Voittamisen kulttuuri ei näy Olympiakomitean tai Pariisissa olleen johdon toiminnassa. Esimeriksi Pariisissa johdolle ja henkilöstölle tärkeämpää tuntui olevan valtionjohdon, muiden tärkeiden vieraiden tai jopa omien perheidensä viihdyttäminen."

Olympialaisiin oli tarkoitus osallistua 57 urheilijaa ja 93 muuta henkilöä noin miljoonan euron budjetilla.

 Toiminta ja tulokset 
Olympiakomitea on sanonut tavoitteekseen, että Suomi saavuttaa kansainvälisissä huippu-urheiluvertailuissa GSN ja WRCES sijoituksen maailman 20 parhaan valtion joukossa sekä on kärkimaita asukaslukuun suhteutettuna. Vuonna 2020 Olympiakomitean asettama tavoite oli olla kahdeksan parhaan joukossa asukaslukuun suhteutettuna, mikä toteutui vuonna 2022.

Mitattavat tavoitteet Olympiakomitea asetti ensimmäistä kertaa vuosille 2017-2020, mutta niihin ei päästy Tokion 2021 kesäopympialaisten heikon menestyksen takia.

     Vuosi  GSN-sijoitus  GSN Per Capita  WRCES
     2021  45  21  22
     2022  29  8  24
     2023  40  18  27
  202453102920253510
Mitalitavoitteita Olympiakomitea määritti kaudelle 2022-2024: "Saavutamme olympialaisista 10 mitalia + 20 pistesijaa ja paralympialaisista 10 mitalia + 15 pistesijaa". Olympiamitalitavoitteesta jäätiin kahden mitalin päähän. Suomi sai Pekingin talviolympialaisista 8 mitalia ja 11 pistesijaa. Pariisin kesäolympialaisista ei tullut Suomelle yhtäkään mitalia ja 9 pistesijaa. Paralympialaisten saldo oli Pekingin olympialaisista 6 mitalia ja 2 pistesijaa sekä Pariisin olympialaisista 4 mitalia ja 6 pistesijaa.

Suomen heikko menestys Pariisin olympialaisissa 2024 keräsi suurta huomiota suomalaisessa mediassa ja tilannnetta kutsuttiin jopa farssiksi.

 Jäsenet  
Olympiakomitealla on 90 varsinaista jäsentä, 26 kumppanuusjäsentä ja neljä henkilöjäsentä. Lihavoitujen liittojen hallinnoimilla lajeilla on olympiastatus. Lista jäsenistä löytyy sivulta Luettelo Suomen Olympiakomitean jäsenistä.

 Palvelut 

 Suomisport 
Olympiakomitea ylläpitää Suomisport-nimistä digitaalista jäsenpalvelua seuroille. Palvelu tarjoaa seuraavia toiminnallisuuksia:

 Jäsenhallinta
 Ryhmien ja joukkueiden hallinta
 Tapahtumahallinta
 Ilmainen markkinointikanava Sporttihaku
 Helppo ja turvallinen maksaminen
Suomisportiin oli rekisteröitynyt vuoden 2024 loppuun mennessä yli 912 000 suomalaista. Suomisport työllisti 7 henkilöä vuonna 2024. Palvelua käyttää yli 1400 laijiliittoa, yhdistystä tai urheiluseuraa ja sen kautta liikkuu yli 500 000 maksua vuosittain.

Keväällä 2025 Suomisport-palvelun ylläpito ja kehitys kilpailutettiin noin 1,6 miljoonan euron hintaan ja toimittajaksi valittiin TietoEvry Create. Palvelua kehitti aiemmin Vincit. 

 Talous 
Suomen Olympiakomitea on saanut vuosina 2018–2023 opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 40 080 000 euroa.

Olympiakomitea on saanut yleisavustusta

 2023 6 790 000 euroa
 2024 6 853 000 euroa
 2025 6 695 000 euroa
 2026 6 545 000 euroa

Olympiakomitea käytti henkilöstökuluihin noin 4,7 miljoonaa euroa ja muihin toimintakuluihin noin 5,8 miljoonaa euroa 2024.

 Vuoden 2026 budjetti 
Olympiakomitea rahoittaa toiminnastaan vuonna 2026 68% valtionavustuksilla ja loput omalla varainhankinnalla. Olympiakomitea ei avaa palkkojaan julkisesti, mutta Helsingin Sanomien selvityksen mukaan huippu-urheiluyksikön vuosiansiot olivat noin 70 000 euroa vuonna 2023. Valtionavustusta saa käyttää palkkakuluihin enintään 80 000 euroa vuodessa. Rahoituksen varmistamiseksi Olympiakomitea on ollut yhteydessä lähes neljään sataan eri tahoon ministeriöissä ja eduskunnassa vuoden 2026 budjetin valmistelun osalta.

Rahoitus koostuu useista rahoituslähteistä:
+RahoituslähdeRahoitusEuroaJulkinen rahoitus
6 695 000 €

(68%)OKM yleisavustus 6 545 000 €OKM Suomi liikkeelle-avustus 100 000 €OKM uudet olympialajit 50 000 €Oma rahoitus
3 205 000 €

(32 %)Varainhankinnan nettotuotto 1 550 000 €Suomisport850 000 €Milano-Cortina kv-tuotot 430 000 €Muut varsinaisen toiminnan tuotot 295 000 €Jäsenmaksut80 000 €
Menopuolella Olympiakomitea varautuu Milano-Cortinan olympialaisiin, johon on budjetoitu 2 miljoonaa euroa.
+KohdeEuroaHenkilötyövuottaHuippu-urheilu 1 752 000 € (17,0 %) 11 htvUrheilutoiminta3 679 000 € (35,7 %)
sis. Milano-Cortina 2 000 000 € 14 htvPalvelut3 322 000 € (32,3 %)
sis. Suomisport 1 700 000 € (9 htv) 18 htvVaikuttaminen1 547 000 € (15,0 %) 13 htvYhteensä10 300 000 €56 htv
Olympiakomitean yritysyhteistyön kulut ja neljän hengen henkilöstö ovat Suomen Olympiakomitea Markkinointi Oy:n budjetissa.

 Kumppanit 

Suomen Olympiakomitean pääkumppanina toimi Toyota vuoteen 2024 asti. Vuosina 2021 ja 2022 Olympiakomiteaa on tukenut myös St1. Luhta Sportswear Company on Suomen olympia- ja paralympiajoukkueen virallinen yhteistyökumppani ja vaatettaja vuoden 2026 Milano-Cortinan talviolympialaisissa.
 Merkittävät henkilöt 

 Aikaisemmat puheenjohtajat 

 Reinhold Felix von Willebrand (1907–1919)
 Ernst Krogius (1919–1929)
 Kustaa Levälahti (1929–1937)
 Urho Kekkonen (1937–1946)
 William Lehtinen (1946–1951)
 Väinö Karikoski (1951–1956)
 Yrjö Valkama (1956–1961)
 Jukka Rangell (1961–1963)

 Akseli Kaskela (1963–1969)
 Jukka Uunila (1969–1984)
 Carl-Olaf Homén (1984–1988)
 Tapani Ilkka (1988–2004)
 Roger Talermo (2004–2012)
 Risto Nieminen (2012–2016)
 Timo Ritakallio (2016–2020)
 Jan Vapaavuori (2020–2024)

 Sihteerit (1911–1964), pääsihteerit (1964–2017) ja toimitusjohtajat (2017–)
Vuodesta 2017 yhdistys on käyttänyt toimitusjohtaja-nimikettä.

 Väinö Solstrand (1911–1913)
 Johan Fredrik Blomqvist (1913–1921)
 J. O. Söderhjelm (1921–1933)
 Viktor Smeds (1933–1935)
 Harry Helenius (1935–1938)
 Lauri Miettinen (1938–1947)
 Erkki Hara (1947–1951)
 Lauri Santala (1951)
 Arnold Rosenquist (1951–1961)
 Aulis Ruusuvaara (1961–1969)

 Carl-Olaf Homén (1969–1973)
 Magnus Ståhlberg (1973–1977)
 Kosti Rasinperä (1977–1996)
 Jouko Purontakanen (1996–2012)
 Mika Sulin (2012–2014)
 Teemu Japisson (2014–2017)
 Mikko Salonen (2017–2022)
 Taina Susiluoto (2022–2025)
 Riku Tapio (2025–)

 Valmennuspäällikkö (1969–2003)/ huippu-urheiluyksikön johtaja (2003–) 

 Kalevi Tuominen (1969–1992)
 Heikki Kantola (1992–2003)
 Kari Niemi-Nikkola (2003–2013)
 Mika Kojonkoski (2013–2018)

 Mika Lehtimäki (2018–2022)
 Matti Heikkinen (2022–2024)
 Jaana Tulla (2024–2025)
 Janne Hänninen (2025–)

Lähteet

 Aiheesta muualla 
 www.olympiakomitea.fi

Olympiakomitea
Luokka:Suomalaiset komiteat
Luokka:Olympiakomiteat