Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

Taideyliopiston Sibelius-Akatemia (lyhenne SibA) on Taideyliopistoon kuuluva musiikkialan akatemia, joka on alallaan Suomen ainoa ja Pohjoismaiden suurin yliopistotason oppilaitos. Sibelius-Akatemian tehtävänä on vaalia ja uudistaa musiikkikulttuuria.

Sibelius-Akatemiassa voi opiskella viidessätoista eri aineryhmässä. Opiskelijoita Sibelius-Akatemiassa on noin 1 400. Vuoden 2025 keväällä valittiin 243 opiskelijaa. Yliopisto toimii Helsingissä, Kuopiossa ja Seinäjoella. Helsingissä on kolme toimipistettä: Musiikkitalo Mannerheimintiellä, R-talo Pohjoisella Rauta­tie­kadulla (eduskunnan käytössä vuosina 2015–2017) ja N-talo Nervanderinkadulla. Ennen Musiikkitalon valmistumista Sibelius-Akatemian käytössä olivat myös T-talo Töölössä ja P-talo Pitäjän­mäellä.

Sibelius-Akatemiaa on johtanut tammikuusta 2026 lähtien dekaani Kaisa Rönkkö.https://www.uniarts.fi/henkilot/kaisa-ronkko/

Sibelius-Akatemian ohjelmapalvelu Primo suunnittelee ja toteuttaa musiikkielämyksiä yritysten ja yhteisöjen tarpeisiin. Palvelun kautta on mahdollista tilata musiikkiesityksiä ja sävellyksiä.

 Historiaa 
Sibelius-Akatemia perustettiin Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Sen ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Martin Wegelius, joka toimi tehtävässä vuoteen 1906 kuolemaansa saakka. Esikuvana oli keskieurooppalainen konservatoriomalli, joka pohjautui perinteiseen mestari–kisälli-koulutukseen. Gustav Djupsjöbacka: Saako kisälli olla kriittinen? Äänenkuljettaja 9.3.2007, s. 3. Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 ja Sibelius-Akatemiaksi vuonna 1939. Jean Sibelius opiskeli oppilaitoksessa vuosina 1885–1889 ja opetti siellä 1890-luvulla jonkin aikaa musiikinteoriaa ja sävellystä.


Vuonna 1980 Sibelius-Akatemiasta tuli valtion laitos. Vuonna 1983 perustettiin Sibelius-Akatemian Kuopion koulutusyksikkö. Seinäjoen koulutusyksikkö perustettiin vuonna 1991. Sibelius-Akatemiasta tuli yliopisto vuonna 1998. Sibelius-Akatemia liittyi osaksi uutta Taideyliopistoa vuonna 2013, jolloin nimeksi tuli Taideyliopiston Sibelius-Akatemia.

 Oppilaitoksen johtajat 
Johtajan titteliksi tuli rehtori vuonna 1960 ja dekaani vuonna 2013.
 Martin Wegelius, 1882–1906
 Armas Järnefelt, 1906–1907
 Karl Ekman, 1907–1911
 Erkki Melartin, 1911–1936
 Ernst Linko, 1936–1959
 Taneli Kuusisto, 1959–1971
 Veikko Helasvuo, 1971–1981
 Ellen Helevuo-Urho, 1981–1987
 Tuomas Haapanen, 1987–1990
 Erkki Rautio, 1990–1993
 Lassi Rajamaa, 1993–1999
 Pekka Vapaavuori, 1999–2004
 Gustav Djupsjöbacka, 2004–2012
 Tuomas Auvinen, 2012–2016
 Kaarlo Hildén, 2017–2020
Emilie Gardberg 2021–

 Organisaatio 
Sibelius-Akatemian toimintaa johtaa dekaani. Akateemisia asioita hoitaa 9-henkinen johtokunta, jossa on edustettuna akatemian professorit, muu opetus- ja tutkimushenkilöstö sekä muu henkilöstö, ja opiskelijat.

Sibelius-Akatemia jakautuu 15 aineryhmään:

 Global musicin aineryhmä
 Jazzmusiikin aineryhmä
 Jousten ja kamarimusiikin aineryhmä
 Kansanmusiikin aineryhmä
 Kirkkomusiikin aineryhmä (Helsinki)
 Kirkkomusiikin aineryhmä (Kuopio)
 Laulumusiikin aineryhmä
 Musiikin johtamisen aineryhmä
 Musiikkikasvatuksen aineryhmä
 Musiikkiteknologian aineryhmä
 Pianon, harmonikan, kitaran ja kanteleen aineryhmä
 Puhaltimien, lyömäsoittimien ja harpun aineryhmä
 Sävellyksen ja musiikinteorian aineryhmä
 Taidejohtamisen ja yrittäjyyden aineryhmä (Arts Management)
 Vanhan musiikin aineryhmä

Lisäksi Sibelius-Akatemiassa toimii Klassisen musiikin tohtorikoulu DocMus sekä Musiikkikasvatuksen, jazzin ja kansanmusiikin tohtorikoulu ja tutkimusyksikkö MuTri.

Muuta
 Sibelius-Akatemian kirjasto
 Sibelius-Akatemian nuorisokoulutus

 Koulutus 
Taideyliopiston Sibelius-Akatemiassa voi opiskella kandidaatiksi, maisteriksi ja tohtoriksi. 2,0 ja 2,5 vuoden opiskeluaikaan sisältyy pelkkä maisterintutkinto, kun taas 5,5 vuoden opiskeluun kuuluu lisäksi ensin suoritettava kandidaatintutkinto. Koulutusohjelmista valmistuu pääsääntöisesti tutkintonimikkeellä Musiikin maisteri (MuM), mutta myös Taiteen maisteriksi (TaM) voi valmistua mm. taidejohtamisen ja yrittäjyyden sekä musiikkiteatterin koulutusohjelmista. Taiteen kandidaatiksi (TaK) voi valmistua ainoastaan kulttuurisen musiikintutkimuksen koulutusohjelmasta.

Tohtorintutkintoja voi suorittaa global musicin, klassisen musiikin, kirkkomusiikin, musiikin historian, teorian, sävellyksen, kansanmusiikin, jazzin, musiikkiteknologian, taidehallinnon tai musiikkikasvatuksen alalla.

 Julkaisut 
Sibelius-Akatemia julkaisee kahta vertaisarvioitua tieteellistä aikakauslehteä, jotka ovat klassiseen musiikkiin keskittyvä Trio ja musiikin pedagogiikkaan keskittyvä Musiikkikasvatus. Lisäksi Sibelius-Akatemian julkaisusarjoissa on julkaistu tieteellisiä teoksia, tietokirjoja ja äänitteitä.

Taideyliopistossa, ml. Sibelius-Akatemiassa tehdyt opinnäytteet, väitöskirjat ynnä muut julkaistaan Taideyliopiston avoimessa julkaisuarkistossa, Tajussa.

 Konserttitalo 
Sibelius-Akatemian konserttitalo, Pohjoisella Rautatiekadulla Eduskuntatalon vieressä sijaitseva niin sanottu R-talo, on yksi Helsingin huomattavimmista konserttitaloista. Rakennus valmistui vuonna 1930 ja sen suunnitteli arkkitehti Eino Forsman, joka oli itse suuri musiikinystävä. Forsman selvitti Akatemian taloa suunnitellessaan tarkasti oman aikansa sointitutkimuksen tuloksia, jotta talon musiikkisalien akustiikka olisi mahdollisimman hyvä. Vuonna 1930 valmistuneessa talossa on 647-paikkainen konserttisali, 125-paikkainen kamarimusiikkisali ja 70-paikkainen vanhan musiikin sali. Konserttisalien lisäksi rakennuksessa on Sibelius-Akatemian opetus- ja harjoitusluokkia.

Suomen eduskunta kokoontui Sibelius-Akatemian konserttisalissa vuosina 2015–2017 Eduskuntatalon peruskorjauksen ajan. 

Helsingin Yliopistokiinteistöt Oy:n aiemmin omistama rakennus myytiin keväällä 2018 yksityiselle ruotsalaiselle kiinteistösijoittajalle Hemsölle, joka on erikoistunut yhteiskuntakiinteistöihin ja omistaa Suomessa useita oppilaitoskiinteistöjä. Rakennuksen peruskorjaus alkoi omistajanvaihdoksen jälkeen ja valmistui syksyllä 2019.

 Alumnitoiminta 
Alumneiksi luokitellaan kaikki Sibelius-Akatemian entiset tutkinto- ja vaihto-opiskelijat. He voivat liittyä Taideyliopiston alumniyhteisöön, jolloin he pääsevät seuraamaan Taideyliopiston ja Sibelius-Akatemian toimintaa läheltä ja saavat tietoa alumneille suunnatuista tilaisuuksista ja muusta toiminnasta.

Taideyliopisto on valinnut vuodesta 2019 kolme Vuoden alumnia, yhden kustakin akatemiastaan (poikkeuksena vuosi 2022). Sibelius-Akatemian Vuoden alumnit:

 Äänitaiteilija Maija Kauhanen (2024)
 Laulaja, lauluntekijä, musiikkikasvattaja, tutkija ja opettaja Anna Kuoppamäki (2023)
 Kapellimestari Dalia Stasevska sekä näyttelijä ja muusikko Paula Vesala (2022)
 Musiikkipedagogi ja säveltäjä Markku Kaikkonen (2021)
 Harmonikkataiteilija ja säveltäjä Kimmo Pohjonen (2020)
 Muusikko Elina Mustonen (2019)

 Katso myös 
 Musiikinopetus Suomessa

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Dahlström, Fabian: Sibelius-Akatemia 1882–1982. Sibelius-Akatemia, 1982. 
 Pajamo, Reijo: Musiikkiopistosta musiikkiyliopistoksi. Sibelius-Akatemia, 2007. 

 Aiheesta muualla 

 Tietoa Sibelius-Akatemiasta Taideyliopiston verkkosivuilla

*