Sigurd Wettenhovi-Aspa

Georg Sigurd Wettenhovi-Aspa (vuoteen 1939 Wetterhoff-Asp, synt. Asp; 7. toukokuuta 1870 Helsinki – 18. helmikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen monitaitaja: taidemaalari, kuvanveistäjä, kirjailija ja kielimies.

Hänen monialaista toimintaansa on luonnehdittu usein pitkällä epiteettiluettelolla, kuten "rotuteoreetikko, keksijä, kanava-arkkitehti, vapaamuurari, punavankileirin päällikkö, egyptologi, Hitleriä ihaileva fennomaani ja astronomi".S. Vettenhovi-Aspa 60-vuotias, Helsingin Sanomat, 07.05.1930, nro 121, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 11.05.2025

 Elämä 
Wettenhovi-Aspan vanhemmat olivat Helsingin yliopiston anatomian professori Georg Asp (1834–1901) ja naisvoimistelun kehittäjä Mathilda Sofia Wetterhoff (1840–1920). Vanhemmat erosivat vuonna 1890, minkä jälkeen Mathilda Asp muutti nuorimpien lasten kanssa Ruotsiin. Sigurd Wettenhovi-Aspan nuorempia veljiä olivat insinööri ja arkkitehti Bertel Asp (1873–1936) sekä valtiotieteen tohtori, kauppakoulun johtaja ja päätoimittaja Thore Asp (1875–1947).

Wettenhovi-Aspa siirtyi 12-vuotiaana Schleswigin kymnaasiin, missä hän suoritti ylioppilastutkintoa vastaavan abiturienttitutkinnon. Hän opiskeli taidetta Kööpenhaminassa Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa ja Kröyerin taideakatemiassa 1888–1891. Taiteilijan uransa hän aloitti 1892 ja osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1895 ja 1896. Vuonna 1892 hän sai Suomen valtion matkastipendin ja matkusti Pariisiin, missä hän otti osaa Salongin suurnäyttelyyn vuosina 1892-1894. Hän sai Lyonissa kultamitalin Siperia-taulustaan vuonna 1894. Wettenhovi-Aspa sai II palkinnon valtion taidekilpailussa 1898 figuurimaalauksesta taulustaan Juudaksen katumus, sekä ulkomaisina palkintoina kultamitalin kansainvälisessä taidenäyttelyssä Saint-Étiennessä 1895 ja hopeamitalin kansainvälisessä taidenäyttelyssä Arcachonissa, Ranskassa 1895. Vuonna 1899 hän julkaisi runokokoelman Pro Patria, josta venäläinen sensuuri tosin poisti osia.Sigurd Wettenhovi-Aspa. Kuvataiteilijamatrikkeli.

Vuonna 1900 Wettenhovi-Aspa piti näyttelyitä Helsingissä, Tampereella, Turussa, Tukholmassa, Oslossa ja Kööpenhaminassa. Näyttelyistä ostettiin paljon tauluja, muun muassa taulu Kristus erämaassa erääseen kirkkoon ja Juudas ja Kleopatra Aalborgin museoon. Bobrikoffin murhan jälkeen 1904 Wettenhovi-Aspa matkusti Berliiniin ja julkaisi siellä salanimellä pilakuvia Venäjän oloista. Niitä julkaistiin myös müncheniläisessä Jugend-lehdessä ja eräässä pariisilaisessa lehdessä. Wettenhovi-Aspa julkaisi myös yhdessä karrikatyyripiirtäjän Grand Jouanin ja kreikkalaisen Delanosin kanssa Punainen tsaari nimisen vihkosen Pietarin verisunnuntain 28. tammikuuta 1905 tapahtumista. Pariisin poliisi koetti aluksi estää vihkosen julkituloa, mutta lopuksi kuitenkin sitä meni yli 100 000 kappaletta yli rajojen. Vuonna 1905 Wettenhovi-Aspa julkaisi Libraire Universellesin kustannuksella kirjan Nikolai II ja venäläinen kriisi. Hän sai senjälkeen vapaan matkan sotakirjeenvaihtajaksi Japaniin, mutta rauhan tulon vuoksi hänen oli palattava kolmen kuukauden kuluttua takaisin. Wettenhovi-Aspa tuli 1906 Nizzaan ja piti siellä Pariisissa ja Münchenissä Venäjää vastaan suunnatun pilakuvanäyttelyn. Suomessa kenraalikuvernööri Frans Seyn sulki tämän näyttelyn vuonna 1911 Turussa.

Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1915 Wettenhovi-Aspa kuuli salaa, että venäläiset aikoivat pakkotoimenpiteellä viedä Suomesta hevoset. Oman kertomansa mukaan hän matkusti Pietariin ja osoitti tilastojen avulla valtioneuvos Korevolle, miten vähän hevosia Suomessa oli niin että hevosten pakko-otto jätettiin tekemättä. Hevosia otettiin vain Viipurin läänissä jonkin verran, mutta nekin maksettiin rahalla. 

Vuonna 1918 Wettenhovi-Aspa oli huhtikuun puolivälistä vuoden loppuun saakka Karjalohjan suojeluskunnan päällikkönä. Kun Ahvenanmaan kysymys vuoden 1919 syksyllä tuli ajankohtaiseksi Wettenhovi-Aspa kutsui Tampereelle koolle suuren kansankokouksen, missä ensimmäistä kertaa Suomen sisällissodan jälkeen kaikki puolueet olivat läsnä. Aspa sähkötti yöllä Clemenceaulle kehoittaen tätä puhumaan Ahvenanmaan asiasta Mannerheimin kanssa, joka oli parhaillaan Pariisissa. Clemenceau otti jo seuraavana päivänä Mannerheimin vastaan ja pari päivää senjälkeen Ahvenanmaan asia oli poistettu Pariisin rauhankonferenssin ohjelmasta ja siirretty Kansainliittoon.

Kieltolain voimaantultua Suomessa Wettenhovi-Aspa julkaisi teoksen Nauloja kieltolain ruumisarkkuun suomen- ja ruotsinkielellä. Teos myytiin heti loppuun ja sen kaikki ennustukset toteutuivat. Wettenhovi-Aspan mukaan kieltolaki oli varsinkin urheilijoille erittäin vaarallinen, koska päästyään ulkomaille kieltolakimaan urheilijat eivät osanneet kieltäytyä runsaasti saatavilla olleista väkijuomista. Vuonna 1927 Wettenhovi-Aspa julkaisi Strindberg-kirjansa ja toimi sen jälkeen Lipeäkala-vuosikirjan avustajana.

Wettenhovi-Aspa joutui mielestään virallisen taidemaailman syrjimäksi, niinpä hän asetti teoksiaan näytteille Helsingissä 1896–1903 pitämissään ”vapaissa taidenäyttelyissä”. Wettenhovi-Aspan maalaukset olivat usein valtavan kokoisia, ja hän oli liittänyt niihin mukaan esitteitä, joissa lueteltiin teosten ulkomailla saamia kiittäviä arvosteluja sekä lainattiin Wettenhovi-Aspan omia ajatuksia taiteesta. Wettenhovi-Aspa teki myös paljon muotokuvia käyttäen usein mallina pelkkää valokuvaa kyseisestä henkilöstä. Monet aikalaiset pitivät Wettenhovi-Aspaa symbolismin rappeutumisilmiönä. Hänen suurikokoisia taulujaan pidettiin latteina ja plakaattimaisina, ja hänen omahyväinen käytöksensä ärsytti ihmisiä.

pienoiskuva|pysty|Wettenhovi-Aspa, Antti Favénin maalaama muotokuva vuodelta 1905.

Politiikan alalla Wettenhovi-Aspa kannatti aktivistien venäläisvastaista linjaa ja suhtautui ihailevasti Saksaan ja saksalaiseen kulttuuriin. Suomen itsenäistyttyä hän ajoi ”Kaarle Kustaa Mannerheimon” (kuten hän ja eräät muut Carl Gustav Mannerheimin nimen halusivat suomentaa) valintaa Suomen kuninkaaksi. Vaikka Wettenhovi-Aspan oma suomen kielen taito oli heikko, hän oli myös kiihkeä suomalaisuusaatteen kannattaja, mikä ilmeni myöhemmin hänen kielitieteellisissä teorioissaan.

Eräs Wettenhovi-Aspan erikoisuus olivat erilaiset suurisuuntaiset hankkeet, joihin hän käytti varojaan ja aikaansa mutta jotka eivät johtaneet koskaan mihinkään konkreettiseen tulokseen. Tällaisia hankkeita olivat esimerkiksi Euraasian ja Amerikan rautatieverkkojen yhdistäminen Beringinsalmen yli rakennettavalla sillalla, timanttien kaivaminen Saharasta, kullanhuuhdonta Lapissa ja Kuurmanpohjan vesivoimalaitoksen suunnittelu.

Kuurmanpohja-suunnitelmaan liittyen Wettenhovi-Aspa oli tutkinut 1907 Genevessä vesivoimalaitoksia ja samoin Ruotsissa Trollhättanin laitoksia saaden niistä aiheen Imatran ja Kuurmanpohjan suunnitelmiinsa. Hän sai tämän ajatuksensa tueksi myös professori Ullmannin Pietarista, joka oli vuonna 1886 perustetun venäläisen sähkölaitoksen pääjohtaja. Saksalaisten omistama laitos huolehti Moskovan, Varsovan ja Pietarin valaistuksesta. Wettenhovi-Aspa onnistui saamaan suunnitelmansa taakse myöskin englantilaisen Hill & Stuartin yrityksen ja hankkeen rahoittaminen olisi tapahtunut amerikkalaisen pankkiiri John Pierpont Morganin Euroopassa toimineen edustajan Allan Grenfeltin avulla. Suunnitelman mukaan olisi Saimaan veden pintaa korotettu 1 metrillä ja Saimaan vesi olisi johdettu alas Kuurmanpohjan kautta ohittaen Ylä-Vuoksen kosket niin että Imatrankoski olisi voitu säilyttää turisteja varten. Ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen 1914 teki hankkeesta kuitenkin lopun.

pienoiskuva|pysty|Wettenhovi-Aspa Akseli Gallen-Kallelan maalaamana vuonna 1918.

Wettenhovi-Aspa rakennutti 1900-luvun alussa itse suunnittelemansa pyramidikattoisen Vilniemen huvilan Karjalohjalle ja asui siellä aika ajoin. Huvilan yläkerros oli 10 metriä korkea ateljee ja varsinaiset asuintilat olivat alakerrassa. Wettenhovi-Aspa oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimmäinen puoliso oli 1895 pariisilainen näyttelijätär Marie Sophie (Divina) Paillard (k. 1915) ja toinen puoliso saksalainen viulutaiteilija Gertrud Gerty Jendritzky (1888–1945 jälkeen) vuosina 1915-1934. Wettenhovi-Aspa lähti 1904 pitkälle Euroopan kiertomatkalle jättäen puolisonsa Divinan Vilniemeen. Eristyksissä ja puutteessa elänyt Divina joutui 1908 Lapinlahden mielisairaalaan, jossa hän myös kuoli.Vilniemen tarina.  Suomen Kuvataidejärjestöjen Liitto.

Vuonna 1934 Wettenhovi-Aspa sai eron toisesta vaimostaan, viulutaiteilija Gertrud (Gerty) Jendritzkystä. Wettenhovi-Aspa oli myynyt Vilniemen jo 1928 valekaupalla Mandi Autiolle välttääkseen tilan jaon avioeron yhteydessä. Wettenhovi-Aspa joutui kuitenkin käymään pitkän oikeustaistelun ennen kuin kauppa julistettiin 1937 mitättömäksi ja hän sai taas huvilan haltuunsa. Wettenhovi-Aspa muutti 1930-luvulla asumaan apteekkari Hanna Lappalaisen (1881–1966) luokse Helsinkiin, ensin Aurorankadulle ja sitten 1937 Arkadiankatu 21:een, josta Lappalainen oli ostanut kokonaisen kivitalon. Wettenhovi-Aspa oli tutustunut Lappalaiseen 1930-luvun alussa, ja hän oli muun muassa tämän seuralaisena ulkomaanmatkoilla.

Varakas Hanna Lappalainen toimi Wettenhovi-Aspan mesenaattina. Hän kunnostutti muun muassa vuonna 1938 Vilniemen huvilan sekä kustansi hänen kirjojensa julkaisun. Vaikka heidän suhteensa katkesi 1945 Wettenhovi-Aspan uskottomuuteen, Lappalainen jatkoi taloudellista tukeaan Wettenhovi-Aspan kuolemaan saakka ja kustansi vielä muistomerkin Wettenhovi-Aspan haudalle.Hanna Lappalainen 

Viimeiset vuotensa Wettenhovi-Aspa vietti Vilniemen huvilassa. Hän testamenttasi huvilan Suomen Kuvataidejärjestöjen liitolle, jonka hallussa huvilan tontti on edelleen, vaikka alkuperäinen huvilarakennus purettiin jo vuonna 1981. Tontilla sijaitsee vuonna 1994 valmistunut Aspan työtupa, jota vuokrataan Wettenhovi-Aspan tahdon mukaisesti kuvataiteilijoille virkistyskäyttöön. Wettenhovi-Aspan kirjasto, paperit ja muu irtaimisto ovat kuitenkin hävinneet suurimmaksi osaksi vuosien varrella.Vilniemi.  Suomen Kuvataidejärjestöjen Liitto. (Archive.org 1.1.2009.)Vilniemi. Suomen Kuvataidejärjestöjen Liitto. (Archive.org 28.1.2012.)

pienoiskuva|pysty|Wettenhovi-Aspan hauta Hietaniemen hautausmaalla.

Wettenhovi-Aspan maalaus Psykosynteesi päätyi Iho- ja sukupuolitautien klinikan omistukseen, ja se on keväästä 2010 alkaen ollut Iho- ja allergiasairaalassa toisen kerroksen aulan seinällä.

 Pseudokielitieteelliset teoriat 
1900-luvun alussa Wettenhovi-Aspasta tuli innokas fennomaani ja hän alkoi kehitellä omia kvasikielitieteellisiä teorioitaan, joiden mukaan kaikki sivistys oli lähtöisin Suomesta. Mielikuvituksellisilla etymologioillaan Wettenhovi-Aspa halusi osoittaa, että monet ulkomaiset paikannimet ja vieraiden kielten sanat olivat johdettavissa suomenkielisestä alkumuodosta.

Näitä teorioitaan Wettenhovi-Aspa esitteli useissa julkaisemissaan kirjoissa, joista kuuluisimmaksi tuli vuonna 1935 ilmestynyt Kalevala ja Egypti: Suomen Kultainen Kirja II. Kirjassa Wettenhovi-Aspa väittää, että muinaisen Egyptin kulttuurin olivat kehittäneet sinne Jaavalta Intian kautta vaeltaneet suomalaiset ja että indoeurooppalaiset kielet polveutuisivat suomalais-egyptiläisestä alkukielestä, joka on samalla ihmiskunnan alkukieli. Teoriaansa Wettenhovi-Aspa kutsui ”fennoegyptologiaksi”. Wettenhovi-Aspa väitti myös, että saksalaiset olivat alun perin suomalais-ugrilaista kansaa, joka oli vuosisatojen kuluessa siirtynyt käyttämään germaanista kieltä. 

Wettenhovi-Aspa väitti muun muassa, että pyramidi tulee sanasta ”pyhät raamit”, seepra sanasta ”seurahepo”, Espanja eli Hispanja sanasta ”Hiisipainijaisenmaa”, Berkeley sanasta ”perkele”, ruotsin kielen sana människa sanasta ”maannussija” ja niin edelleen. Saksassa teoria ihastutti Heinrich Himmleriä ja hänen salaseuraansa. 

 Wettenhovi-Aspan käsitysten taustoja 
Wettenhovi-Aspan tutkimuksia voi pitää gööttiläisen historiankirjoituksen myöhäisenä seuraajana. Tämä suuntaus sai alkunsa Ruotsissa 1500- ja 1600-luvuilla. Senaikaiset historiantutkijat Johannes Magnus, Johannes Messenius, Georg Stiernhielm ja Olof Rudbeck vanhempi osoittivat tutkimuksissaan, että Ruotsi oli maailman vanhin valtakunta (perustettu sata vuotta vedenpaisumuksen jälkeen) ja että ruotsalaiset olivat aikoinaan hallinneet koko Eurooppaa ja luoneet sen sivistyskulttuurit. Näiden väitteiden lähdeaineistoa saatiin Raamatusta, antiikin kertomuksista ja muinaisislantilaisista saagoista.

Wettenhovi-Aspan edeltäjänä voidaan pitää 1700-luvulla elänyttä Daniel Jusleniusta joka uskoi suomalaisten olevan yksi Israelin kadonneista heimoista.

Wettenhovi-Aspa perusti teoriansa myös eräiden Egyptin vanhan kielen ja suomen kielen sanojen samankaltaisuuteen. Suomen kielen yhteys Egyptiin sekä käsitys samaan alkurotuun kuulumisesta, kuten myös Kalevalan erityinen merkitys, pohjaavat 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun teosofiseen keskusteluun.

 Ajatusten vastaanotto 
Aikalaiset pitivät etenkin Wettenhovi-Aspan kielitieteellisiä päätelmiä perustelemattomina, ja ne otettiin vastaan ivallisesti. Myönteistä suhtautumista näkemykseen edusti lähinnä teosofi Pekka Ervast, joka totesi, että ne tulevat lähelle salatieteellisiä seikkoja. Wettenhovi-Aspan lähestymistapa aiheeseen oli pitkälti sama kuin hänen ystävällään August Strindbergillä. Strindbergin kohdalla vaihetta on epäilty myös mielenhäiriöstä johtuvaksi, kun ei ole tunnistettu samankaltaisuuksiin perustuvan uskomuksen swedenborgilaista luonnetta, joka aikanaan oli melko yleinen. On esitetty myös, että Wettenhovi-Aspa ei olisi ollut tosissaan, vaan kyseessä olisi ollut vain parodia ajan kielitieteellisistä teorioista ja provokaatio ruotsalaisuusmielisiä vastaan.Urpilainen, Erkki: Gööttiläiset kuninkaat. Kaltio 2/02 Toisaalta monet aikalaiset ja samanmieliset ottivat hänet todesta, sillä uskomus ei ollut salatiedepiireissä poikkeuksellinen. Wettenhovi-Aspa piti siitä kiinni elämänsä loppuun, kun väittelykumppanit eli lähinnä Strindberg olivat jo kuolleet.

Esimerkkejä Wettenhovi-Aspan sanajohdoksista

 Buckingham = Pukinhamina
 Berliini = Perälinna
 Egypti = Äijäkupittaa
 Tunisia = tuonensija (Aurinko laskee länteen eli tuonensijaan ja Egyptistä katsoen Tunisia on lännessä) 
 prinssi = piirinseppä
 labyrintti = läpiriento
 Marseille = Merisäiliö
 Memphis = Mäenpisteaita
 Malakka = maa lakkaa
 harmonia = haarapuumoniaisuus
 kulttuuri = kultaura
 muumio = muu mies
 seepra = seurahepo
 Venetsia = Venesija
 Pariisi = Parisaaret
 Shakespeare = Se Haaksenperä
 Ma = Maa
 Meri = Meri
 Thum = Tumma (alkupimeyden jumala)

 Ammon (Ylä-Egyptin alkujumala) = ammoin
 Ar'chiv (arkisto) = Aarre-kivet ("kirjastoissa")
 Rada'més (faaraon ajuri) = Ratas-mies
 mastaba = maatupa
 Horus = Huoruus
 Neith (taivaan neito) = Neiti
 Thot = totta
 Pyramidit = pyhät raamit
 Abu Simbel = Simpele
 Valdemar = valtameri
 Kotlin = kotilinna 
 Ze'pelin = Sepänlinna
 Sephala = Seppälä
 Sepkyl' = Sepänkylä
 varjagi = varjelusjoukko
 Kalmar = Kalameri
 Veiksel = Vehkaselkä
 Honolulu = Huonoluulo

 Wettenhovi-Aspan hengenheimolaisia 

 Arthur Gleye (1867–1937)
 Artturi Antero Eskelinen (R.N. Antrus Hesekiel Taru) (1879–1963)
 Björn Collinder (1894–1983)
 Carl Abel (1837–1906)
 Eetu Vuorio (1892–1949)
 Theodor Finnilä (1868–1920)
 Elias Wilhelm Lönnqvist (1875–1949)
 Esa Anttonen
 Georg Waimel (1890– ?)
 Harald Kiksas
 Helmi Poukka

 Ilmari Wirkkala (1890–1973)
 Ilmari Kosonen (1946–2022)
 Johannes Kata
 Jouko Ahtola
 Keijo Astala (1908–1991)
 Lauri Taneli Pikkusaari (1911–1965)
 Matti Carelius (1911–1988)
 Paavo Erik Olavi Kauppinen (1911–2004)
 Tuulikki Korpinen (1912–1998)
 Vilmos Hevesy (Wilhelm von Hevesy) (1877–1945)Luettelon lähde: Halén–Tukkinen 1984, s. 312–322.

 Veistoksia 
 Hautakammiossa sureva nainen. Savi. 1892
 Aino-legenda. Kipsireliefi. 1893
 Ainon pää. 1893
 Marttyyri. 1893
 Elämän ja kuoleman kello. Pronssi. 1894
 Elias Lönnrot. Kipsi 1894
 Runonlaulaja. Pronssi.
 Beethoven. (Esillä Ainolassa, Järvenpäässä) 1903
 Väinämöinen. Pronssi. 1906

 Maalauksia 
pienoiskuva|Sigurd Wettenhovi-Aspa: Jean Sibelius Yalen yliopiston kunniatohtorina (1921).
 Juudas.1895
 Elias Lönnrot. 1896
 Ristiinnaulittu, Ylivieskan kirkon alttaritaulu. 1897
 Metsästäjä 70 cm × 40 cm. 1899
 Tuhlaajapoika. 1900
 Orleansin neitsyt 70 cm × 50 cm. 1907
 Gizen pyramidi. 1909
 Akseli Gallen-Kallela Afrikasta palattuaan. 1911
 Lalli surmaa piispa Henrikin. 1930
 Adolf Hitler Immalan järven rannalla Mannerheimin syntymäpäivillä 1942. 1942
 Adolf Hitler. 150 cm × 200 cm. 1943
 Lentäviä kurkia. 27 cm × 35 cm. 1943 (esillä Järvenpäässä Ainolassa)Luettelon lähde: Wettenhovi-Aspan maalauksia. 

 Kirjat 
 Suomenkielisiä 
 Suomen Kultainen kirja I; suomentanut J. Raekallio, Helsinki 1915
 Nauloja kieltolain ruumisarkkuun sekä reseptikokoelma kotimaisten viinien ja liköörien valmistamista varten, Sana, Helsinki 1920
 Lauantai-iltoja: Suomalaisia kansallisjuhlanäytelmiä 1, WSOY 1922
 Jutelmia ja muistelmia 1890-luvun Parisista ja August Strindbergin Inferno-vuosista: Paljon mukana olleena Strindbergin ystävänä kert. S. Wettenhovi-Aspa. Kustannus Oy Kirja, Helsinki 1927
 Suomen Kultainen kirja II: Kalevala ja Egypti. Riemujuhlajulkaisu Kalevalan satavuotispäiväksi 28.11.1835–28.11.1935, Helsinki 1935
 Suezin kolme kanavaa 1-3. Sisältö: 1. Ikivanha Farao-kanava, 2. Lesseps-kanava, 3. Tulevaisuuden kanava, Helsinki 1940.
 Suezin kolme kanavaa 4, Helsinki 1940.
 Miten Suomi pelastui hevosasevelvollisuudesta maailmansodassa v. 1915. Omakustanne, Helsinki 1940

 Muunkielisiä Katalog öfver den fria utställningen 1898 i Ateneum. Helsingfors 1896 (nimellä Sigurd Wetterhoff-Asp)Pro patria: första samlingen: Dikter. Helsingfors 1900 (nimellä Sigurd Wetterhoff-Asp)La crise russe: Nicolas II tel qu’il est. Libraire universelle, Paris 1905 (nimellä Sigurd Wetterhoff-Asp)Finlands Gyllene bok I, Svar på "Svenskt i Finland". Helsingfors 1915Lördagsqvällar: finska nationalfestspel 1. Helsingfors 1916Några spikar till förbudslagens likkista. Sana, Helsingfors 1919Fenno-ägyptischer Kulturursprung der alten Welt: Kommentare zu den vorhistorischen Völkerwanderungen. Genius Verlag, Leipzig 1935The Diamondking of Sahara. Helsinki 1935Finnische Ortsnamen in Gallia transalpina und Frankreich. Genius Verlag, Leipzig (Helsinki) 1935August Strindberg intim: Aufzeichnungen eines Zeitgenossen. Helsinki 1936

Lisäksi Wettenhovi-Aspa kirjoitti runoja ja näytelmiä, käännöksiä sekä hilpeitä artikkeleita Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisuun Lipeäkala.''Suurin suomalainen taiteilija: Wettenhovi-Aspa. 

 Lähteet 


 Viitteet 

Kirjallisuutta
 Kakriainen, Ulla-Satu: Kahden Sigurd Wettenhovi-Aspan 1890-luvun öljyvärimaalauksen tutkimus ja konservointi. Konservoinnin koulutusohjelman opinnäytetyö. Metropolia Ammattikorkeakoulu 2012.
 Lindell, Elisa: Vapaat taidenäyttelyt 1896–1903 eurooppalaisessa ja suomalaisessa kontekstissa: Sigurd Wettenhovi-Aspan rooli. Taidehistorian pro gradu-tutkielma. Taiteiden ja kulttuurin tutkimuksen laitos, Jyväskylän yliopisto 2014.
 Pitkälä, Pekka: Pyramidit, pyhät raamit: Sigurd Wettenhovi-Aspan (1870–1946) näkemykset suomen kielestä ja suomalaisten historiasta. Kulttuurihistorian pro gradu -tutkielma. Historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitos, Turun yliopisto 2010.
 Pitkälä, Pekka: “Sigurd Wettenhovi-Aspa, August Strindberg and a Dispute Concerning the Common Origins of the Languages of Mankind 1911–1912 ”. Scripta Instituti Donneriani Aboensis vol 29: Approaching Esotericism and Mysticism: Cultural Influences, pp 49–81. The Donner Institute for research in Religious and Cultural History, Åbo 2020.

 Aiheesta muualla 

 Wettenhovi-Aspa ja utopia Suomen mahdista. Yle Elävä Arkisto
 Vapaasti ladattavia Sigurd Wettenhovi-Aspan e-kirjoja Projekti Lönnrotissa ja Project Gutenbergissä.

 S. Wettenhovi-Aspa : Lipeäkalan syntyjä syviä, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1927, s. 35, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 S. Wettenhovi-Aspa : Silkkiäismato. Muisto Japanista, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1928, s. 178, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 S. Wettenhovi-Aspa : Sibeliana eli Veli Janne älyniekkana, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1929, s. 92, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 S. Wettenhovi-Aspa : Mikä kansa on antanut nimet Euroopan joille, järville ja vuorille?, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1930, s. 62, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Wettenhovi-Aspa : Suomalaisia kantasanoja englanninkielessä, Ilta-Sanomat, 26.10.1933, nro 247, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Wettenhovi-Aspa : Suomalaisia kantasanoja englannin kielessä II, Ilta-Sanomat, 20.11.1933, nro 268, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Wettenhovi-Aspa : Suomalaisia kantasanoja englannin kielessä II jatkoa, Ilta-Sanomat, 23.11.1933, nro 271, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Wettenhovi-Aspa : Kalevala ja Egypti. Kulttuuri ja "kulttuuri" sanan alkuperä, Forum, 01.01.1935, nro 6, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Wettenhovi-Aspa : Valse tristen syntymäyön muistoksi, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1936, s. 59, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Wettenhovi-Aspa'n fenno-egyptiläispropagandasta ulkomailla, Uusi Suomi, 04.10.1936, nro 268, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät
Luokka:Suomalaiset pilapiirtäjät
Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät
Luokka:Suomalaiset säveltäjät
Luokka:Suomalaiset runoilijat
Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Suomalaiset visionaariset taiteilijat
Luokka:Suomalaiset vapaamuurarit
Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Suomalaiset eugeenikot
Luokka:Suomalaiset egyptologit
Luokka:Fennomaanit
Luokka:Suomalaiset eksentrikot
Luokka:Näennäishistoria
Luokka:Vuonna 1870 syntyneet
Luokka:Vuonna 1946 kuolleet