Suomen ylioppilaskuntien liitto

Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ry () on suomalainen opiskelijoiden etu-, palvelu- ja kansalaisjärjestö, jonka jäsenyhteisöihin, ylioppilaskuntiin kuuluu yhteensä noin 150 000 yliopistojen perustutkinto- ja jatko-opiskelijaa. 

SYL:n keskeisimmät tavoitteet ovat opiskelijoiden sosiaalisen aseman ja opiskelumahdollisuuksien parantaminen. SYL keskittyy toiminnassaan valtakunnalliseen lainsäädäntövaikuttamiseen. Marraskuussa 2016 SYL linjautui feministiseksi järjestöksi
ja liittyi Setan kannatusjäseneksi.

§SYL on SOSTEn jäsenjärjestö.

SYL:n toiminnasta vastaa hallitus ja sillä on yhdeksän palkattua toimihenkilöä. Hallituksen puheenjohtaja vuonna 2022 on Konstantin Kouzmitchev. Pääsihteerinä SYL:ssa toimii Sonja Raitamäki. SYL:n ylin päättävä elin on vuosittain marraskuussa järjestettävä liittokokous, jossa jäsenyhteisöjen edustajat päättävät toimintasuunnitelmasta, talousarviosta, hallituksesta ja muista esille tulevista asioista. Liittokokousedustajia kukin jäsenyhteisö saa alkavaa tuhatta jäsentään kohden yhden. 

SYL:n toimisto sijaitsee Helsingissä, osoitteessa Lapinrinne 2, OSS-Järjestöpalvelut Ab tiloissa Suomen opiskelijakuntien liitto - SAMOK ry:n, Suomen Lukiolaisten Liitto, Suomen ammattiin opiskelevien liitto SAKKI ry:n kanssa. SYL, SAMOK ja Opiskelijoiden liikuntaliitto muuttivat yhteisiin tiloihin 2007. SYL on jäsenenä eurooppalaisessa kansallisten korkeakouluopiskelijaliittojen yhteenliittymässä ESU:ssa, (European Students' Union) ja 2008 lähtien myös Opiskelijoiden liikuntaliitossa.

Historia
 1921–1945 
SYL:n perustivat vuonna 1921 Suomen Ylioppilaskunta (nykyään Helsingin yliopiston ylioppilaskunta) ja Åbo Akademis Studentkår opiskelijoiden tarpeesta osallistua järjestäytyneesti yhteiskunnalliseen keskusteluun ja kansainväliseen opiskelijayhteistyöhön.

Vuonna 1927 Suomen ylioppilaskuntien liittoon liittyivät Turun yliopiston ylioppilaskunta, Teknillisen Korkeakoulun Ylioppilaskunta, Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunta ja Svenska Handelshögskolans Studentkår, minkä jälkeen järjestö edusti yhteensä 5515 ylioppilasta. Toiminta oli hyvinkin maanpuolustus- ja kansallishenkistä, mikä näkyi muun muassa ruotsinkielisten ylioppilaskuntien vetäytymisenä SYL:stä kieliriitojen seurauksena vuoteen 1941 asti.

 Toisen maailmansodan jälkeen 
Toisen maailmansodan jälkeen SYL:n toimintaan vaikuttivat hyvinvointiyhteiskunnan rakentaminen, poliittinen aktivoituminen 1960-luvulla ja kestävän kehityksen esiinmarssi. Vuonna 1954 SYL perusti Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön, joka edelleen tarjoaa opiskeluterveydenhuoltopalvelut yliopisto-opiskelijoille. 1960–1970-luvuilla yliopistojärjestelmän laajentuessa SYL sai useita uusia jäseniä uusista ylioppilaskunnista. 

SYL oli mukana järjestämässä Demokraattisen Nuorison maailmanliiton kanssa maailman nuorisofestivaaleja Helsingissä kesällä 1962. 1970-luvulla SYL oli Neuvostoliiton rahoittaman Ylioppilaiden Kansainvälisen Unionin liitännäisjäsen. Länsimaiden keskeiset ylippilasliitot eivät olleet toiminnassa mukana. Liiton varapuheenjohtaja Juri Samajov vieraili Suomessa useaan otteeseen, mm. toukokuussa 1977 SYL:n kutsusta.

Vuosina 1979–1984 SYL lanseerasi yhteisen – silloin pahvista tehdyn – opiskelijakortin, jolla sai yhteisiä alennuksia. SYL on osakkaana Oy Suomen Lyyra Ab:ssa, joka yhtenäistää ja laajentaa opiskelijan palveluita uuden Lyyra-opiskelijakortin myötä. Lyyran liiketoiminnot myytiin 2013 valtakunnallisten opiskelijajärjestöjen (SAKKI, SAMOK, SLL, SYL) sekä HYY-Yhtiöiden omistamalle yritykselle, joka nimettiin Frankiksi, minkä myötä sen toiminta Lyyra-nimellä lakkasi 30.9.2013.

 Nykyisyys 
SYL:llä on 14 jäsenyhteisöä: Suomen kaikkien yliopistojen 13 ylioppilaskuntaa sekä Snellman-korkeakoulun ylioppilaskunta ovat SYL:n jäseniä.

SYL siirtyi kirjainlyhenteestä lyhennesanan käyttöön vuonna 2023 viestintäasiantunija Antti Kiven johdolla. Vakiintuneena kirjoitustapana kuitenkin usein jatketaan "SYL:n" käyttöä, kuten on tehty tässäkin artikkelissa.

 Tunnettuja entisiä SYL:n toimijoita 
 Tarja Halonen, presidentti, toimi sosiaali- ja järjestösihteerinä
 Jorma Ollila, hallitusammattilainen, Nokian entinen toimitusjohtaja, toimi puheenjohtajana
 Jorma Eloranta, hallitusammattilainen, toimitusjohtaja, vuorineuvos, toimi pääsihteerinä
 Jaakko Iloniemi, diplomaatti, talousvaikuttaja, entinen kehitysaputoimiston toimistopäällikkö, toimi pääsihteerinä
 Ulf Sundqvist, entinen kolminkertainen ministeri, poliitikko, toimi puheenjohtajana
 Sari Sarkomaa, kansanedustaja ja entinen opetusministeri
 Petteri Orpo, Kokoomuksen puheenjohtaja, kansanedustaja ja entinen ministeri, toimi pääsihteerinä
 Ilkka Kanerva, kansanedustaja ja entinen ministeri
Matti Louekoski, entinen kansanedustaja ja ministeri
 Pekka Puska, entinen kansanedustaja ja entinen KTL:n sekä THL:n pääjohtaja, toimi puheenjohtajana
 Alviina Alametsä, europarlamentaarikko
 Taru Tujunen, toimitusjohtaja, poliitikko, Kokoomuksen entinen puoluesihteeri (2006-2014), toimi varapuheenjohtajana
 Hilkka Kemppi, kansanedustaja
 Eveliina Heinäluoma, kansanedustaja
 Terhi Koulumies, kansanedustaja
 Rosa Meriläinen, kirjailija, poliitikko, entinen kansanedustaja
 Veikko Halmetoja, kuvataidekriitikko, kuraattori ja galleristi
 Lasse Männistö, yritysjohtaja, poliitikko, entinen kansanedustaja, toimi puheenjohtajana
 Fatim Diarra, kansanedustaja

 Talous 

Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille:

 2012: 313 000 €
 2013: 313 000 €
 2014: 313 000 €
 2015: 319 300 €
 2016: 325 000 €
 2017: 328 000 €
 2018: 342 000 €
 2019: 342 000 €
 2020: 342 000 €

Katso myös
Luettelo SYL:n puheenjohtajista
Luettelo SYL:n pääsihteereistä

Lähteet

Aiheesta muualla
Suomen ylioppilaskuntien liitto

*
Luokka:Suomalaiset opiskelijajärjestöt
Luokka:Suomalaiset feministiset järjestöt