Toyota

Toyota Motor Corporation (TMC; ), yleisemmin Toyota, on japanilainen maailman suurin autonvalmistaja. Toyota valmisti ensimmäisenä autovalmistajana yli 10 miljoonaa autoa vuodessa ja on kyennyt siihen joka vuosi vuodesta 2012 alkaen. Samana vuonna Toyota ilmoitti valmistaneensa yhteensä 200 miljoonaa autoa. Toyota on ollut useita vuosia Suomen myydyin automerkki ja sen markkinaosuus on noin 14 %. Vuonna 2019 Toyota-merkkisiä henkilöautoja myytiin Suomessa 15 183 kappaletta.

Toyotalla on päämerkin lisäksi luksusmerkki Lexus. Yhdysvalloissa Toyotan autoja myytiin vuosina 2003–2016 myös nuoremmalle kohderyhmälle suunnatulla Scion-tuotemerkillä.

Toyota Corolla on maailman eniten valmistettu auto, seuraavina ovat Volkswagen Kupla ja Ford Model T, jotka tosin pysyivät lähes muuttumattomina koko valmistuksen ajan.

Sen lisäksi, että Toyota on maailman suurin autovalmistaja, se on myös äänestetty useana vuotena maailman arvokkaimmaksi autobrändiksi. Vuonna 2008 Japanin luonnonkatastrofin seurauksena Toyotan tulos jäi historiansa aikana ensimmäistä kertaa tappiolle.

 Historia 
pienoiskuva|Toyota Land Cruiser vuosimallia 1986
1800-luvun loppupuolella Sakichi Toyoda kehitti Japanin ensimmäiset koneistetut kangaspuut, jotka mullistivat koko maan tekstiiliteollisuuden. Vuonna 1918 hän perusti yrityksen nimeltä Toyoda Spinning and Weaving Company ja rakensi kuusi vuotta myöhemmin poikansa Kiichiro Toyodan avustuksella automaattisen kutomakoneen. Vuonna 1926 perustettiin kutomakoneyhtiö Toyoda Automatic Loom Works, josta tuli myöhemmin Toyota Industries.

1920-luvulla Kiichiro matkusteli Euroopassa ja Yhdysvalloissa ja alkoi kiinnostua autoteollisuudesta. Sakichi sai automaattisen kutomakoneen patentista noin 150 000 euroa, joiden avulla Kiichiro perusti Toyota Motor Corporationin vuonna 1937. Autojen valmistus oli aloitettu jo 1936. Nimi Toyota valittiin Toyodan asemesta, koska se on helpompi ääntää ja kirjoittaa japaniksi.

Kiichiron merkittävimpiä saavutuksia oli Toyotan kuuluisa tuotantojärjestelmä, Toyota Production System. Hän myös kehitti JIT- eli Just-In-Time-johtamisfilosofian, jonka kantavana ideana oli valmistaa tuotteita tilausmäärien mukaan niin, että hukkaprosentti saatiin pidettyä mahdollisimman pienenä. Toyotan tuotantojärjestelmä painotti jatkuvaa kehitystä ja henkilöstön sitoutumista, ja loi kansainväliselle autoteollisuudelle uudet standardit.

Ensimmäinen suurtilaus tuli vuonna 1938 armeijalta. Tilaus oli 20 000 kappaletta G1-kuorma-autoa. Toyotalta kuitenkin puuttui tarvittava tietotaito ja materiaalit. Vuoden 1945 lopussa Kiichiro ja Eiji rupesivat suunnittelemaan pikkuauto SA:ta, jossa oli 1,0 litran 27-hevosvoimainen moottori, ja tammikuussa se esiteltiin asianomaiselle ministeriölle. Pikkuauto SA sai lisänimen "Toyopet", jonka pääte tarkoittaa amerikanenglannissa pientä, sievää lemmikkieläintä. Sitä valmistettiin yhteensä noin 200 kappaletta.

Autonvalmistus oli juuri päässyt kunnolla vauhtiin vuonna 1948, kun Toyota hädin tuskin selvisi seuraavasta katastrofista. Inflaation taltuttamiseksi Japanin hallitus ryhtyi tiukkoihin toimenpiteisiin rahan määrän rajoittamiseksi, minkä piti hallita laukkaavaa inflaatiota. Rahan niukkeneminen johti autojen kysynnän jyrkkään laskuun ja vei Toyotan konkurssin partaalle. Toyotan oli ollut pakko pyytää puolet kauppahinnasta etukäteen, mutta se ei enää käynyt päinsä. Ilman käteistä Toyota ei enää pystynyt ostamaan materiaaleja. Ei tiedetä, miten Toyota selvisi tilanteesta. Todennäköisesti Toyodat käyttivät yksityisomaisuuttaan materiaalihankintoihin. Kun muut japanilaiset autovalmistajat, kuten Nissan ja Isuzu, olivat jo turvautuneet joukkoirtisanomisiin, yritti Toyota pitää kiinni väestään palkanalennuksin. Se ei kuitenkaan onnistunut, ja joulukuussa 1949 yhtiön loppu oli lähellä. 24 pankin muodostama yhteenliittymä päätti kuitenkin auttaa Nagoyan alueen suuryrityksiä, mutta vaati osakekirjoja, saneeraussuunnitelmaa ja irtisanomisia. Ensiksi Kiichiro kieltäytyi suunnitelmasta, mutta maaliskuussa 1950, kun yhtiö oli jo 76 miljoonaa jeniä tappiolla, Kiichirolla ei ollut enää valinnanvaraa. Eijin muistelmien mukaan Kiichiro pyysi kyyneleet silmissä 1 600:aa yhtiön 7 600 työntekijästä irtisanomaan itsensä vapaaehtoisesti. Sen jälkeen Toyotan oma ammattiliitto lakkoili 60 päivää, mutta kun 2 000 henkilöä oli irtisanoutunut, lakko päättyi. Kaksi vuotta myöhemmin, 27. maaliskuuta 1952 Kiichiro kuoli 57 vuoden iässä.

1950-luvulla Toyota alkoi myydä autojaan ulkomailla, ja ensimmäiset Crown-mallit saapuivat Yhdysvaltoihin vuonna 1957. Seuraavan kahdeksan vuoden aikana Toyota kasvatti mainettaan Yhdysvaltain markkinoilla muun muassa Corollan avulla. Pohjois-Amerikassa Toyotan vuosittainen automyynti ylitti ensimmäisen kerran 2 miljoonan rajan vuonna 2003, niistä 1,3 miljoonaa valmistettiin paikallisesti. Yhdysvalloissa Toyota myi 30. miljoonannen autonsa kesäkuussa 2003. Ensiaskeleensa Euroopan markkinoilla Toyota otti 1960-luvun alkupuolella, kun Tanskaan aloitettiin maahantuonti vuonna 1963. Tähän mennessä Toyotoja on myyty Euroopassa jo yli 12 miljoonaa kappaletta.

Koska Toyota on saavuttanut maineensa ennen muuta tavanomaisten perheautojen valmistajana, se otti vuonna 1988 käyttöön tytärmerkin Lexus, jolla markkinoidaan eräitä edustusluokan automalleja. Lexus-nimen on tarkoitus tuoda mieleen luksus.

Toyotalla ei ollut erityistä kansainvälistä tunnusta ennen vuotta 1989. Suunnittelukilpailun tuloksena syntynyt merkki muodostuu kolmesta ellipsistä, joista hahmottuu T-kirjain.

Akio Toyoda tuli yhtiön toimitusjohtajaksi kesäkuussa 2009.

pienoiskuva|Toyota Priuksen kolmannen sukupolven auto vuodelta 2015
Toyota toi maailman ensimmäisen sarjavalmisteisen hybridiauton Toyota Priuksen markkinoille Japanissa vuonna 1997 ja maailmanlaajuinen myynti alkoi vuonna 2001. Myös konserniin kuuluvalla Lexuksella on hybridimalleja, kuten Lexus RX 450h ja Lexus GS 450h.
Toyota on valmistanut myös polttomoottoriauton täyssähkövarianttia Toyota RAV4 EV:ia.
Täyssähköautojen tuotanto lopetettiin Toyotalla syyskuussa 2014

Toyota omistaa nykyisin kaksi muuta japanilaista autotehdasta, Daihatsun ja Hinon. Lisäksi Toyotalla on huomattava määrä kokoonpanotehtaita eri puolilla maailmaa, ja Yhdysvalloissa sillä on oman tuotantonsa ohella yhteistoimintaa General Motorsin kanssa. Toyota työllistää nykyään Euroopassa noin 56 000 henkilöä.

Huhtikuussa 2019 Toyota ilmoitti antavansa kilpailijoidensa käyttää ilmaiseksi lähes 24 000 hybridiautoihin liittyvää patenttiaan.https://techcrunch.com/2019/04/03/toyota-is-giving-automakers-free-access-to-nearly-24000-hybrid-car-related-patents/

Tammikuussa 2023 kerrottiin, että Akio Toyoda siirtyy toimitusjohtajan tehtävästä yhtiön hallituksen puheenjohtajaksi. Akion tilalle toimitusjohtajaksi tulee Lexuksen johtaja Koji Sato ja hallituksen aiempi puheenjohtaja Takeshi Uchiyamada siirtyy virastaan hallituksen jäseneksi. Muutosten kerrotaan tapahtuvan 1. huhtikuuta.

Toyota kehittää BMW:n kanssa vetyä käyttävää polttokennotekniikkaa. Tavoitteena on laskea valmistuskustannuksia ja parantaa tankkausverkostoa. Yritykset toimivat myös vedyn tuottajien ja jakelijoiden kanssa.

Toyota Suomessa
Japanilaisten autovalmistajien alettua etsiä uusia vientimarkkinoita Korpivaara Oy aloitti neuvottelut Toyota Motor Corporationin kanssa vuonna 1962. Suomeen tuotiin koeautoina kaksi Toyopet Tiaraa, joilla kartoitettiin niiden sopivuutta Suomen oloihin. Varsinainen maahantuonti käynnistyi syksyllä 1964, kun Helsinkiin saapui ensimmäinen, 201 kappaleen erä Toyota Crown -autoja. Maahantuoja markkinoi uutuutta "suurena japanilaisena, jossa on amerikkalaiset tilat, eurooppalainen taloudellisuus ja japanilainen hienotekniikka". Autojen ostajat ja lehdistö ottivat Crownin vastaan hyvin myönteisesti, ja Tekniikan Maailma -lehti arvioi koeajon perusteella sen soveltuvan erityisen hyvin taksikäyttöön. Kimmo Levä (toim.): Tietä perille: Mobilia-vuosikirja 1994, s. 50–52. Kangasala: Vehoniemen Automuseosäätiö, 1994. Vuonna 1965 Toyota Crown maksoi Suomessa 11 600 markkaa, ja se sijoittui samaan hintaluokkaan esimerkiksi Citroën DS:n, Opel Rekordin, Peugeot 404:n, Plymouth Valiantin ja Volvo Amazonin kanssa. Onni Pohjanen ja Arvo I. Walli: Uusi autokirja (20. painos), s. 516–529. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1965. Jo vuoden 1965 aikana yli 150 Toyota Crownia rekisteröitiin Suomessa takseiksi. Olli J. Ojanen: Autot ja autoilu Suomessa 60-luvulla, s. 134. Helsinki: Alfamer Oy, 2002. 

Toyotan liikkeellelähtöä Suomessa auttoi merkittävästi se, että useimmat ennakkoluulot japanilaisia autoja kohtaan oli jo murrettu Datsunin vakiinnutettua asemansa. Toyotan myyntiluvut lähtivät kuitenkin ripeämpään nousuun vasta hieman pienemmän Toyota Coronan tultua Suomen markkinoille syksyllä 1965. Keväällä 1967 tuli myyntiin Toyota Corolla, josta tuli valmistajan tärkein malli niin Suomessa kuin muuallakin. Corollan, Coronan ja Crownin menestyksen siivittämänä Toyota nousi henkilöautojen rekisteröintitilastossa 11. sijalle vuoden 1969 lopussa, jolloin sitä oli rekisterissä runsaat 19 000 autoa. Toyotan menestyskulku jatkui koko 1970-luvun ajan samalla kun esiteltiin uusia malleja. Vuonna 1973 Corolla nousi ensimmäisen kerran Suomen myydyimmäksi henkilöautomalliksi, ja samana vuonna alkoi Toyota Hiace -pakettiautojen maahantuonti. Vuonna 1979 esitelty, hieman Corollaa pienempi Tercel oli ensimmäinen etuvetoinen Toyota. 1970-luvun aikana Toyota nousi henkilöautojen merkkikohtaisessa tilastossa kolmanneksi Fiatin ja Volkswagenin jälkeen, ja sen osuus Suomen henkilöautokannasta nousi kolmesta 8,8 prosenttiin. Timo Laitinen: Auto 70-luvulla: nousun ja kriisin vuosikymmenellä (3. painos), s. 172–176. Helsinki: Alfamer Oy, 2013. Vuosina 1976–1977 Suomessa myytiin yli 2 000 kappaletta pientä Toyota Timangi -avolavapakettiautoa. Laitinen 2013, s. 17–18.

Syyskuun alussa 1984 enemmistö Toyotan maahantuojan Korpivaara Oy:n osakkeista siirtyi Amer-yhtymän omistukseen. Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1985, s. 93. Helsinki: Otava, 1984. Vuoden 1988 lopussa Toyota oli Suomen toiseksi yleisin henkilöautomerkki Nissan-Datsunin jälkeen 197 225 autolla ja runsaan kymmenen prosentin osuudella koko henkilöautokannasta. Heikki Laurell (toim.): Suomen henkilöautot 1990, s. 42. Helsinki: Kustannus Oy Autotekniikka, 1990. Toyotan maahantuonti Suomessa järjestettiin uudelleen Toyota Motor Corporationin perustettua sitä varten oman tytäryhtiön vuonna 1995. Heikki Laurell (toim.): Suomen henkilöautot 1996, s. 338. Helsinki: Kustannus Oy Autotekniikka, 1996. Vuoden 1999 lopussa Toyota oli Suomen yleisin automerkki 331 970 autolla. Yleisimmät mallit olivat Corolla (150 987 autoa), Carina (57 431), Camry (14 643) ja Avensis (13 347) sekä pakettiautot Hiace (50 188) ja Hilux (12 077). Toyota Corolla oli Suomen yleisin yksittäinen automalli ja Toyota Hiace yleisin pakettiautomalli.Kari Pynnä: Näillä ajamme: autokantatilasto 31.12.1999, 2. osa. Tekniikan Maailma 12/2000, s. 150–152. Helsinki: Yhtyneet Kuvalehdet.

Toyotan suomalaisasiakkaat ovat merkkiuskollisia. Vuoden 2024 tutkimuksessa listattiin kymmenen autoliikettä, joihin auton hankkineet palaavat todennäköisimmin myös seuraavaa autoa hankkiessaan. Yhdeksän niistä myi Toyotaa. Toyotan omistajista 58 prosenttia aikoi 2020-luvun alussa hankkia seuraavaksikin autokseen Toyotan, kun keskimääräinen automerkkiuskollisuus suomalaisten keskuudessa oli 29 prosenttia.

 Toyota moottoriurheilussa 
Toyota on osallistunut useisiin moottoriurheilusarjoihin. Näitä ovat muun muassa Formula 1 -sarja, Le Mansin 24 tunnin ajot, NASCAR, Rallin maailmanmestaruussarja ja Super GT.

Vuonna 2015 yhtiön moottoriurheilutoiminnot Toyota Racing, Lexus Racing ja Gazoo Racing yhdistyivät Toyota Gazoo Racingin nimelle. Tammikuussa 2026 ilmoitettiin moottoriurheilusta vastaavan osaston nimeksi muuttuvan Gazoo Racing.

Moottoriurheilussa käytettyjä malleja:
 Toyota GT-One
 Toyota TS030 Hybrid
 Toyota TS040 Hybrid
 Toyota TS050 Hybrid
 Toyota GR010 Hybrid
 Toyota Celica GT-Four
 Toyota Celica Twin-Cam Turbo
 Toyota Corolla WRC
 Toyota GR GT3
 Toyota Yaris WRC
 Toyota GR Yaris Rally1
 Toyota GR Yaris Rally2
 Toyota Camry Stock-Car (NASCAR)

Talleja:
Toyota F1 – Toyotan Formula 1 -talli
Toyota Gazoo Racing WRT – Toyotan rallin maailmanmestaruussarjan (WRC) -talli
Toyota Motorsport GmbH - vuosina 1987–1999 toiminut Toyotan rallin maailmanmestaruussarjan (WRC) -talli
 Nykyisin FIA World Endurance Championship -sarjassa
Toyota Racing - Toyotan moottoriurheilutalli USA:ssa (mm. NASCAR)

Toyota osallistuu myös Super Taikyu -sarjaan vetykäyttöisellä GR Corolla H2 Concept -konseptiautolla.

 Toyotan malleja 

 Toyota Auris 
 Toyota Avensis
 Toyota Aristo
 Toyota Aygo
 Toyota Carina
 Toyota C-HR
 Toyota Corolla
 Toyota Corolla Verso
 Toyota Camry
 Toyota Crown
 Toyota Celica
 Toyota Corona
 Toyota Cressida
 Toyota GR GT
 Toyota GR86
 Toyota GT86
 Toyota Hiace
 Toyota Hilux
 Toyota Blade
 Toyota Dyna
 iQ
 Land Cruiser
 Land Cruiser V8
 Liteace
 MR2
 Paseo
 Picnic
 Previa
 Prius
 Prius Plug-in
 Proace
 RAV4
 RAV4 EV
 Sequoia
 Sienna
 Starlet
 Supra
 Tacoma
 Tercel
 Tundra
 Urban Cruiser
 Yaris

 Kirjallisuus
 Jeffrey K. Liker: Toyota Way

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Toyota Motor Corporation Yhtiön viralliset kotisivut 
 Lexus Lexus-yhtiön viralliset kotisivut 
 Suomen Lexus Lexus Suomen viralliset kotisivut
 Toyota.fi Toyota-autojen suomalaiset sivut
 Toyota.com Toyota-autojen yhdysvaltalaiset sivut 
 Toyota Gazoo Racing Toyotan WRC-rallitalli 
 Toyota Club of Finland Suomen Toyota-kerhon sivut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit