Avenue des Champs-Élysées

Avenue des Champs-Élysées tai Les Champs-Élysées ( ) on katu Ranskan pääkaupungissa Pariisissa. Elokuvateattereineen, kahviloineen ja kauppoineen se on yksi maailman kuuluisimmista kaduista. Kadun itäosa kulkee Champs Elysées -puiston halki. Nimensä katu on saanut kreikkalaisen mytologian Elysionin, kuolleiden valtakunnan mukaan.
pienoiskuva|Luxorin obeliskin kärki Place de la Concordella osoittaa kohti Riemukaarta Champs-Élysées'n toisessa päässä.
Avenue des Champs-Élysées on noin kaksi kilometriä pitkä. Se kulkee Pariisin luoteisosassa kahdeksannen kaupunginosan läpi Place de la Concordelta Place Charles de Gaullella sijaitsevalle Riemukaarelle.

Champs-Élysées'n suorana jatkeena lännessä, Riemukaaren toisella puolella, ovat Avenue de la Grande-Armée ja edelleen Neuilly-sur-Seinen pääkatu Avenue Charles de Gaulle, jotka johtavat suoraan kohti La Défensen aluetta ja siellä sijaitsevaa Grande Archea. Idässä, Concorden toisella puolella taas Tuileries-puiston suurin puistokäytävä kulkee samalla suoralla kohti Carrouselin riemukaarta ja edelleen Louvrea. Täten Champs-Élysées on samalla osa noin kahdeksan kilometriä pitkästä suorasta akselista, Axe historique, joka johtaa Louvren sisäpihalta La Défenselle.
pienoiskuva|Riemukaari
Vuonna 1860 kadun kauppiaat muodostivat Syndicat d’Initiative et de Défense des Champs-Élysées -järjestön, jonka nimeksi tuli vuonna 1980 Comité des Champs-Élysées. Järjestö on omistautunut puistokadun ilmapiirin säilyttämiseen ja kehittämiseen. Nykyäänkin komitea päättää kadulle tulevasta uudesta liiketoiminnasta. Kalliiden vuokrien takia vain harvat asuvat Champs-Élysées’llä; talojen yläkerrat ovat pääasiassa toimistotiloina. Erityisen kallista on kadun pohjoispäässä. Joka vuosi kadulla nähdään Ranskan armeijan suurin paraati. Se on myös Ranskan ympäriajon perinteinen päätepiste.

 Historia 

Avenue des Champs-Élysées rakennettiin vuonna 1640 myös Versailles’n puutarhan suunnittelijana tunnetun André Le Nôtren johdolla suoraksi jatkeeksi Tuileries-puiston pääkäytävälle. Aluksi se sijaitsi kaupungin ulkopuolella, sillä Pariisin länsiraja sijaitsi vielä tuolloin nykyisen Place de la Concorden paikalla. 1700-luvulla puistokatua jatkettiin lännessä Neuilly-sur-Seinen kautta Seinen ylittävälle sillalle saakka. Vähän myöhemmin kuitenkin rakennettiin uusi kaupunginmuuri, joka lännessä kulki nykyisen Riemukaaren kohdalla, ja täten katu sai nykyisen pituutensa. Nykyiselle kohdalleen kaupungin raja siirrettiin 1800-luvulla.

Kadusta tuli kaupungin omaisuutta vuonna 1828, jolloin kadulle rakennettiin muun muassa jalkakäytävät, kaasuvalaistus ja suihkulähteitä. Viimeksi katua muutettiin vuonna 1993, kun jalkakäytäviä laajennettiin.

Luokka:Pariisin kadut
Luokka:Pariisin nähtävyydet