Suomalais-permiläinen sanasto

Tämä sivu sisältää sanarinnastuksia suomen, saamen ja näiden Volgan alueella puhuttujen sukukielten välillä (permiläiset kielet, marin kieli ja mordvalaiset kielet). Nämä osoittavat omalta osaltaan kielten välistä sukulaisuutta, ja niiden on perinteisesti katsottu edelleen osoittavan näiden kielten olevan toisilleen läheisempää sukua kuin ugrilaisille ja samojedikielille. Tämä oletettu kieliryhmä tunnetaan nimellä suomalais-permiläiset kielet, ja sen sisältä on usein edelleen eroteltu pienempiä ryhmiä, kuten suomalais-volgalaiset kielet. Nämä hypoteesit on kuitenkin nyttemmin kyseenalaistettu.

(Katso myös suomalais-ugrilaisia sanarinnastuksia.)

Udmurtin ja komin sanoissa ı  vastaa laveaa keskivokaalia, ë vastaa pyöreää keskivokaalia. Perinteisessä litteraatiossa vastaavat merkit olisivat i̮ ja e̮.

Sanoilla on sama merkitys kuin suomen sanalla, ellei muuta ole esitetty.

Permiin ulottuvia sanarinnastuksia
Lukuisilla suomen kielen sanoilla on vastineita sekä permiläisissä että useimmissa maantieteellisesti läheisemmissä sukukielissä. Perinteisen mallin mukaan näiden on oletettu palautuvan erilliseen suomalais-permiläiseen kantakieleen. Yritykset rekonstruoida tätä kieltä ovat kuitenkin osoittautuneet äänne- ja muoto-opiltaan miltei identtisiksi uralilaisen kantakielen kanssa, joten monet näistä sanoista voivat olla vain myöhemmin kadonneet suomen itäisimmistä sukukielistä. Osa voi myös olla kulkusanoja, jotka ovat levinneet kieliin vasta ko. kieliryhmien jo alustavasti erottua toisistaan. 

suomisaamemordvalaiset kieletmaripermiläiset kieletpohjoissaameersämokšaudmurttikomiehti(ä)asta(t)ǝšt(em)ešt(ını)ihoassi‘taljan sisäpuoli’jožojoža? juž(wǝt) ‘ihorakkoon kerääntyvä vesi’ež‘taljan nahkaosa’keskigaskakeska‘kupeet’kus(k-)‘lanne’kos(k-)‘ristiselkä’kylmägalbmakeľmekeľmäkǝlmǝkın(m-)kınmajavamáddjitmijavmıjmojnyky-ńej ‘nyt’ńi ‘nyt’? (i)ni ‘jo’? ńi(n) ‘jo’oksenta(a)vuoksi(t)uksn(oms)uksənd(əms)ukšińč(am)ësk(ıni)vos(nı)pare(mpi)buorre ‘hyvä’paro ‘hyvä’para ‘hyvä’poro ‘hyvä’bur ‘hyvä’bur ‘hyvä’turpaturva ‘huuli’tərva ‘huuli’türwö ‘huuli’tırpı ‘huuli’tırp ‘huuli’vihavožvež ‘kateus’

Tunnetaan myös eräitä suomea, permiläiskieliä ja mahdollisesti saamea yhdistäviä sanueita, joilla ei ole vastineita mordvassa tai marissa. Tällaiset sanueet — mikäli niiden oletetaan olevan yhteistä perintöä — joudutaan tulkitsemaan sanoiksi, jotka ovat myöhemmin kadonneet viimeksimainituista kielistä.

suomisaamepermiläiset kieletpohjoissaameudmurttikomiampu(a)áb'bu(t)‘kiehua yli’ıb(ını)katso(a)geahča(t)? kaźal(nı)‘havaita’käske(ä)kos(ıni)kësj(ını) ‘luvata’tietujäijäáddjá ‘isoisä’ajı ‘isä’aj ‘(iso)isä’älyLuulajansaame:äl’vē(t) ‘huomata’al ‘ymmärrys’

Mariin ulottuvia rinnastuksia

suomisaamemordvamariKommenttejaersämokšaniittymarivuorimarihaapasuhpišop(ke)šap(ki)hio(a)saddj(it)tšov(ams)šov(ams)šum(em)šəm(em)huhmartšovaršovaršuaršuerjauha(a)jaž(ams)jaž(ams)joŋəž(em),joŋəšt(em)jaŋgəž(em)jo(ka)juo-ju(za toza) ‘sinne tänne’ju(žo)
‘muutamat’ju(ž)
‘muutamat’Mahdollisesti vanha indoeurooppalainen lainasanajuma(la)jon(dol)
‘salama’jon(dəl)
‘salama’jumojuməMahdollinen lainasana indoiranilaisista kielistä (vrt. sanskrit dyumān 'taivaallinen').järvijávrieŕkejäR(kä)jerjärkahdeksangákcikavksokafksakandaškändäšJohdos sanasta 'kaksi'kertakirdakərda(šu)kerδə ‘kauan sitten’Balttilainen lainasana (vrt. muinaispr. kerdan 'aika')kevätkeŋežkäŋgäžkärpä(nen)karvo, kargokaru(v)karmekarmekärsi(ä)gierd(at)kiŕd(ems)kiŕď(əms)kert(am)kerδ(äm)Germaaninen lainasanalehtilastaləšt(aš)lišt(aš)Mahdollisesti vanha indoeurooppalainen lainasanaläh(ellä)liš(ne)liš(əl ‘lähellä oleva’)oksaoaksiukšukšpaarmap(u)romopurəmpormopərəmselkäčielgišəl(əž)šəl(əž)sontašondošandə ‘käymälä’tähti(murt.) dasteťešťeťäšťätištetištəvehnävišviš(ä)wištə

Mordvaan ulottuvia rinnastuksia

suomisaamemordvaersämokšahiha(r) sassēožaožahintatšondahuuhto(a)(k)šta(ms) ‘pestä’šta(ms) ‘pestä’ih(minen),inhi(millinen)? inže ‘vierailija’? indži ‘vierailija’is(tua)oz(ado) ‘istualla’oz(ada) ‘istualla’kesägeassikizekizalämminľembeľämbämaksa(a)maks(it)maks(oms) ‘antaa’maks(əms) ‘antaa’mutamođđi ‘suomuta’moda ‘maa’moda ‘maa'nito(a)njađđ(et) ‘sitoa’ńeď(ams) ‘kiinnittyä’ńeď(ams) ‘liittää yhteen’orpa(na)oarben(as) ‘sisarus’uŕva ‘miniä’əŕvä ‘vaimo’petkelpeťkeľpeťkəľsormisuorbmasursur

Luokka:Uralilainen sanasto