Grönlannin kieli

Grönlanti (omakielinen nimi kalaallisut) on kieli, jota puhutaan Grönlannissa. Se kuuluu eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmään ja tämän inuittikielten alaryhmään.

Kieli jakautuu kolmeen päämurteeseen: pohjoiseen, läntiseen ja itäiseen. Läntistä grönlantia, murteista puhutuinta, jota kutsutaan nimellä kalaallisut, käytetään Grönlannin virallisena kielenä. Pohjoista murretta, inuktunia puhutaan Qaanaaqin (Thule) ympäristössä ja se on lähimpänä Kanadan inuktitutia. Grönlantia puhuu noin 57 000 ihmistä eli sillä on puhujia enemmän kuin kaikilla muilla eskimo-aleuttilaisilla kielillä yhteensä. Glottolog sijoittaa länsigrönlannin uhanalaisten kielten joukkoon mutta Ethnologue katsoo sen kuuluvat parhaiten turvassa olevaan kieliryhmään, institutionalisoituihin kieliin.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan grönlanniksi vuonna 1900.

 Historia ja status 
Grönlannin puhujien uskotaan saapuneen Grönlantiin jossain vaiheessa 1200-luvulla. Ensimmäiset kielenkuvaukset grönlannista ovat peräisin 1600-luvulta. Hans Egede ja Albert Top alkoivat tutkimaan grönlantia 1700-luvulla tavoitteenaan kääntää kirkollista kirjallisuutta kielelle ja levittääkseen kristinuskoa grönlantilaisten keskuudessa. Paul Edege julkaisi ensimmäisen sanakirjan vuonna 1750 ja ensimmäisen kieliopin 10 vuotta myöhemmin.

Vuonna 1845 Nuukiin perustetun seminaarin myötä grönlannin kielen standardointi alkoi pikkuhiljaa.Stampe Sletten (toim.) (2004): s. 124 Ensimmäinen grönlanninkielinen romaani, Mathias Storchin Sinnattugaq, julkaistiin vuonna 1914. Vuoteen 1973 asti kirjakieli perustui lähetyssaarnaaja Samuel Kleinschmidtin luomaan standardiin. Tämän jälkeen kirjakieltä uudistettiin vastaamaan paremmin puhuttua kieltä.

Grönlannin vuonna 1979 saadun itsehallinnon myötä viralliset tekstit ovat lähtökohtaisesti kaksikielisiä. Kieltä käytetään monilla elämän osa-alueilla kuten mediassa ja koulussa, ja asenteet kieltä kohtaan ovat puhujien keskuudessa kohentuneet. Huomionarvoista on se, että myös korkeakoulutetut grönlantilaiset käyttävät kieltään.Stampe Sletten (toim.) (2004): s. 126–127 Vuonna 2009 voimaan tulleen itsehallintolain mukaan grönlanti on Grönlannin ainoa virallinen kieli.

Äännerakenne
Vokaalit
Grönlannin eskimo-aleuttilaisille kielille tyypillinen vokaalijärjestelmä sisältää kolme vokaalia: ,  ja . Ainoa diftongi on , joka esiintyy vain sanan lopussa. Ennen uvulaarikonsonanttia   ääntyy  ja  ääntyy .  takaistuu :ksi samassa ympäristössä.  pyöristyy :ksi ennen labiaaleja.  edistyy :ksi koronaalien välissä.Hagerup, Asger: A Phonological Analysis of Vowel Allophony in West Greenlandic. 2011, NTNU. 

:n ja :n allofoninen väljistyminen osoitetaan oikeinkirjoituksessa; esimerkiksi , 'aviomies', ääntyy , ja siitä johdettu , 'hänellä on aviomies', ääntyy  ja kirjoitetaan ⟨ueqarpoq⟩.

Konsonantit
  Labiaali Alveolaari Palataali Velaari Uvulaari Klusiilit p ⟨p⟩ t ⟨t⟩  k ⟨k⟩ q ⟨q⟩ Frikatiivit v ⟨v⟩ s ⟨s⟩ (ʃ) ɣ ⟨g⟩ ʁ ⟨r⟩ Nasaalit m ⟨m⟩ n ⟨n⟩ ŋ ⟨ng⟩ ɴ ⟨rn⟩ Likvidat l ⟨l⟩ ~ ɬ ⟨ll⟩ ʀ ⟨r⟩  Puolivokaalit j ⟨j⟩

 esiintyy ainoastaan joissakin murteissa ja ääntyy muuten :nä.  ääntyy  ennen vokaalia . Soinnillisia klusiileja ei ole; tanskalaisten lainasanojen ⟨b d g⟩ pidetään oikeinkirjoituksessa sellaisinaan mutta äännetään soinnittomina.Rischel, Jørgen. Grønlandsk sprog. Den Store Danske Encyklopædi Vol. 8, Gyldendal 

Muut resonantit kuin nasaalit menettävät soinnillisuutensa geminaatoina. Geminaattaklusiilit ääntyvät hyvin vahvasti. Grönlannissa saattaakin olla meneillään äänteenmuutos kohti implossiiveja. 

Fonotaksi
Grönlannin tavun rakenne on (K)(V)V(K), jossa K on konsonantti, V on vokaali ja V on kaksoisvokaali tai sananloppuinen . Omaperäiset sanat voivat alkaa ainoastaan vokaalilla tai konsonanteilla ; loppua ne taas voivat konsonantteihin  tai harvoin . Konsonanttiklustereita esiintyy ainoastaan sanansisäisesti tavurajan yli; tällöin kaikki konsonanttiklusterin konsonantit ovat soinnittomia nasaaleja lukuun ottamatta.

Sanasto ja kielioppi
Grönlanti on polysynteettinen kieli. Yhdyssanoja ei juurikaan ole, vaan ilmaukset rakennetaan erilaisten johdinten avulla. Kielessä on kaksi produktiivista sanaluokkaa: substantiivit ja verbit. Kumpikin niistä jakautuu transitiiviseen ja intransitiiviseen luokkaan.Lybech (2022): s. 337–339

Lainasanoja grönlannin kieleen on tullut tanskasta, joita on sovitettu grönlannin kielen äänneopin mukaiseen muotoon: kaffi (kahvi) tai januaar (tammikuu). Lisäksi uusien konseptien myötä kieleen on kehitetty omia uudissanoja: qarasaasiaq (tietokone, "aivoja muistuttava muokkava juttu").Stampe Sletten (toim.) (2004): s. 126 

 Substantiivit 
Substantiiveilla on kaksi lukua: yksikkö ja monikko. Toisin kuin inuktitutissa, länsigönlannissa duaalia ei ole. Monikon nominatiivin pääte on -t, mutta monikon tunnus vaihtelee sijan mukaan. Sijamuotoja on kahdeksan: absolutiivi, ergatiivi (jolla on myös genetiivin funktio), ekvatiivi, instrumentaali, lokatiivi, allatiivi, ablatiivi ja prolatiivi. Transitiivisilla substantiiveilla on possesiivinen taivutus.

 Verbit 
Verbien pakolliset taivutuskategoriat ovat modus sekä subjekti- ja objektikongruenssi. Verbeillä on kahdeksan tapaluokkaa, joista edes indikatiivi ei ole nollamerkitty. Päälauseissa esiintyvät modukset ovat indikatiivi, imperatiivi ja optatiivi. Pelkästään sivulauseissa näistä esiintyvät partisipiaali, konditionaali, kausatiivi ja kontemporatiivi. Sivulauseidenkin moduksilla on kuitenkin persoonataivutus, joten niitä pidetään finiittisinä verbimuotoina eikä esim. konverbeinä. Partisipiaalimodus esiintyy relatiivi- ja komplementtilauseissa. Koska grönlannissa ei ole adjektiivien sanaluokkaa, vastaavat eurooppalaisten kielten substantiivia määrittäviä adjektiiveja partisipiaalimuotoiset verbit. Kontemporatiivi esiintyy päälauseen kanssa samaan aikaan tapahtuvissa adverbiaalilauseissa, kun taas kausatiivi esiintyy päälausetta edeltävissä adverbiaalilauseissa. Konditionaali esiintyy hypoteettisissa adverbiaalilauseissa.  

Kolmen normaalin persoonan lisäksi sivulauseiden moduksista on neljäs reflektiivinen persoona, joka viittaa päälauseen subjektiin. 

 Syntaksi 
Grönlannin tunnusmerkitön sanajärjestys on SOV.Lybech (2022): s. 127 

 Kielinäyte 

 Lähteet 




Viitteet

Aiheesta muualla

 Grønlands sprogsekretariat
 Grønlannin kielioppianalysaattori 

Luokka:Inuittikielet
Luokka:Grönlannin kielet