Kazan

Kazan (, ) on Tatarstanin tasavallan pääkaupunki ja yksi koko Venäjän federaation suurimmista kaupungeista. Se on suuri teollisuuden, kaupan, liikenteen ja kulttuurin keskus ja myös tataarikulttuurin tärkein keskus. Kazan sijaitsee Volga- ja Kazanka -jokien (Qazansu) yhtymäkohdassa keskellä Venäjän Euroopan-puoleista osaa. Kazanin Kreml liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2000.

Kazanin uskotaan olevan perustettu alun perin joko 1200-luvulla, tai jo aikaisemmin, 900-luvulla. Kazan on merkittävä kulttuuri- ja koulutuskeskus. Sitä on kuvailtu Venäjän 'kolmanneksi pääkaupungiksi', jonka omintakeinen historia ja kulttuuri tuo vuosittain yhä enemmän vierailijoita myös ulkomailta. 

Vuoden 2023 väestönlaskennassa Kazanissa oli 1 314 685 asukasta.Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года (с учётом итогов Всероссийской переписи населения 2020 г.) Kazanin enemmistöuskonnot ovat sunnalainen islam ja ortodoksinen kristinusko. Kaupungin muslimiväestön muodostaa enimmäkseen aluetta historiallisesti asuttaneet turkkilaiset tataarit, jotka ovat nykyisin noin puolet sen väestöstä (48–55%). Kazan on tataarien kulttuurikeskus, mutta heitä asuu merkittävästi myös muualla Venäjän alueilla sekä sen ulkopuolella.

 Etymologia 
vasen|pienoiskuva|200x200px|"Qazan" kirjoitettuna tataarin arabialaisilla aakkosilla (قازان) taruolento "Zilantin" (cılan) muotoon. Tämä siivekäs käärme mainitaan Kazanin perustamista koskevissa legendoissa.
Q-kirjain nimessä "Qazan" on soinniton uvulaarinen klusiili, eli niin sanottu takainen k-äänne, mikä tulee arabialaisesta ق (qāf).

Kaupungin nimi tarkoittaa tataariksi 'kattilaa' tai 'pataa'. Sen on ehdotettu juontavan juurensa prototurkkilaiseen *kaŕgan, ja samankaltaista ilmenee muiden nykyturkkilaisten kielten lisäksi myös esimerkiksi persian kielessä ( خاژغان, xâžğân; 'vedenkeitin').Clauson, Gerard (1972): An Etymological Dictionary of pre-thirteenth-century Turkish, Oxford, Clarendon Press (s. 682).

Yhden legendan mukaan Volgan Bolgarian hallitsijan Ğabdullan pojan yrittäessä ottaa joen rannasta vettä pataansa, hän pudottikin se niin, että se upposi jokeen. Tästä tulisi myös joen nimi Qazansu (su = 'vesi / joki'). Vastaavia legendoja on lopulta kymmeniä.

 Historia 
vasen|pienoiskuva|Kazan vuonna 1767.
Alkujaan Kazanin, eli niin sanotun 'vanhan Kazanin' (İske Qazan) uskotaan olleen perustettu 1200-luvulla Mongolien hyökkäyksen aikaan. Perustajiksi on tataarikirjallisuudessa nimetty veljekset Altınbäk ja Ğalimbäk. Se, että oliko perustajat Kultaisen ordan 'tataareja vai Volgan Bulgarian bolgaareja jakaa mielipidettä. On kuitenkin myös mahdollista, että kaupunki olisi perustettu jo tätä ennen, yli 1000 vuotta sitten. Tämä teoria pohjautuu arkeologisiin löydöksiin, jotka sisältävät kolikon 900-luvulta, sekä muurauksen ja puisen kaupunkiaidan jäännöksiä, käsitöitä ja välineitä (unkarilaistyyppisiä naisten helmiä, jne)."Иске Казан". Tatar Encyclopaedia (in Tatar). Kazan: The Republic of Tatarstan Academy of Sciences. Institution of the Tatar Encyclopaedia. 2002Ярмила Хаскова, профессор, руководитель нумизматического отдела Национального музея Чехии (Прага). Древнечешская монета из Казани // Гасырлар авазы / Эхо веков. — 1999. 

1400-luvulla kun Kultainen orda hajosi, Kazanista tuli kaanikunnan pääkaupunki. Siitä muodostui tärkeä kauppakeskus, jossa pidettiin vuosittaisia messuja ja kehitystä koki etenkin keramiikka-, nahkatavaroiden ja aseiden tuotanto.Михаил Худяков. Казан ханлыгы тарихы буенча очерклар.

Kazanin piirityksen seurauksena vuonna 1552 tsaari Iivana Julma valloitti kaupungin. Tämän jälkeen lähes kaikki tataarien moskeijoista ja kirjastoista poltettiin. Iso osa tataareista sai surmansa. Kazaniin rakennettiin uudelleen vuosina 1766-1770 Katariina Suuren valtuudella ja asukkaiden lahjoituksilla moskeija, nimeltään Märcani."Märcani mäçete". Tatar Encyclopaedia (in Tatar). Kazan: The Republic of Tatarstan Academy of Sciences. Institution of the Tatar Encyclopaedia. 2002

Vuonna 1774 Jemeljan Pugatšovin kapinan aikaan tehtiin hyökkäys Kazaniin. Pugatšovin joukoissa oli kokonaisuudessaan noin 85,000 tataaria. Tunnettuja näistä on eversti Bäxtiyär Qanqayev. Vuonna 1928 julkaistiin ensimmäiseksi tataarielokuvaksi kutsuttu Bulat-Batır, joka keskittyy kapinaan ja on kuvattu Kazanissa."Krästiännär quzğalışı (1773–75)/Крәстияннәр кузгалышы (1773–75)". Tatar Encyclopaedia (in Tatar). Kazan: The Republic of Tatarstan Academy of Sciences. Institution of the Tatar Encyclopaedia. 2002.Bryher (1922). Film Problems Of Soviet Russia. Riant Chateau TERRITET Switzerland. pp. 109–111.

Venäjän vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen tataarien annettiin rakentaa Kazanista heidän kulttuurillinen keskus. Ensimmäinen tataarinkielinen lehti ja teatteri syntyivät. 1917 Kazanista tuli Idel-Uralin pääkaupunki. Valtio oli olemassa kuitenkin vain alle vuoden ajan. 1920 kaupungista tuli Tatarstanin Neuvostotasavallan pääkaupunki. Toisen maailmansodan aikana kaupunkiin evakuoitiin monia varusteluteollisuuslaitoksia.

Nykyisin Kazan tunnetaan merkittävänä kulttuuri- ja koulutuskeskuksena. Kazanin federaatioyliopisto perustettiin vuonna 1804. Tunnettuja siellä opiskelleita ovat Leo Tolstoi, säveltäjä M. A. Balakirev ja Vladimir I. Lenin.

 Kazan -ilmiö 
"Kazan -ilmiö" (Казанский феномен, Kazanskiy fenomen) oli paikallisen lehdistön käyttämä termi 1970–1980 -luvuilla kaupungissa tapahtuvasta katujengitoiminnasta. Sen runsauden vuoksi "Kazanista tuli teini-ikäisen rikollisuuden symboli, joka saavutti mainetta yhtenä Neuvostoliiton rikollisista pääkaupungeista".Стивенсон С. А. Жизнь по понятиям. Уличные группировки в России = Gangs of Russia: From the Streets to the Corridors of Power / пер. с англ. Юлия Казанцева. — М.: Страна Оз, 2017. — 304 с. — . Merkittävänä Kazan -ilmiön alullepanijana pidetään jengiä nimeltään "Tjap-Ljap" (Тяп-Ляп), jonka johtajana toimi "määräilevä, kostonhimoinen ja vahva Džavdat "Džavda" Hantimirov".

Vuonna 2023 ensi-iltansa sai tv-sarja "Pojan sana: Verta asfaltilla" (Слово пацана. Кровь на асфальте), joka keskittyy Kazanin katujengeihin. Sarjasta tuli maan katsotuimpia aiheuttaen nuorison keskuudessa halun matkia sen hahmojen vaatetusta ja slangia sekä kiinnostumaan Kazan -ilmiön historiasta. Sarjan yksi päänäyttelijöistä, tataaritaustainen Ruzil Minekajev (s. 1999) saavutti sen myötä hetkessä "koko Venäjän suosion".

 Väestö 
Kazanin väestöstä vuonna 2010 on venäläisiä 48,6 %, tataareja 47,6 %.Татарстанстат. Национальный состав населения Республики Татарстан по ВПН 2010

 Väkiluvun kehitys 
 1550 – 50 000
 1708 – 40 000
 1811 – 53 900
 1830 – 43 900
 1840 – 45 343
 1859 – 60 600
 1863 – 63 100 
 1883 – 140 000
 1897 – 129 959
 1914 – 194 200
 1917 – 206 600
 1926 – 179 000 1931 – 200 900 
 1939 – 398 000
 1959 – 646 806
 1970 – 868 537
 1979 – 992 675
 1989 – 1 094 378
 1997 – 1 076 000
 2002 – 1 105 280
 2008 – 1 120 200
 2009 – 1 130 717
 2010 – 1 143 535

 Ilmasto 
Kazanissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lämminkesäinen mannerilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 4 °C ja keskimääräinen sademäärä 530 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 20 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin –13 °C. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 70 millimetriä. Maaliskuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 24 millimetriä.

 Urheilu 
Kazanilaiset palloiluseurat kuuluvat Venäjän viime vuosien menestyneimpiin. Kaupungin jalkapalloseura FK Rubin voitti Venäjän valioliigan vuosina 2008 ja 2009. Jääkiekkojoukkue Ak Bars Kazan puolestaan voitti KHL:n mestaruuden sen kahdella ensimmäisellä kaudella 2009 ja 2010. Jääpalloseura Dynamo-Kazan voitti Venäjän mestaruuden 2011. Lentopalloseura VK Zenit-Kazan on Venäjän mestari vuosilta 2007 ja 2009, ja koripalloseura UNIKS Kazan voitti lajinsa Venäjän mestaruuden 2011.

Kazanissa järjestettiin talvella 2005 ja 2011 jääpallon maailmanmestaruuskilpailut. Kazanissa järjestetään vuoden 2013 kesäuniversiadit, ja kaupunki on yksi vuoden 2018 jalkapallon MM-kisojen isäntäkaupungeista.

 Katso myös 
Kazanin metro
Kazanin rautatieasema
Kazanin lentoasema
Kazanin yliopisto
Kazan (helikopteritehdas)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Kazan 
 Youtube – Kazan panorama

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit