Tammerkoski

Tammerkoski () on koski Tampereella Näsijärven ja Pyhäjärven välillä. Korkeusero järvien välillä on 18 metriä, ja vesi virtaa koskessa etelään eli Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tampere on aikoinaan alkanut rakentua tämän kosken rannalle. Tammerkosken rannat ovat Suomen vanhimpiin kuuluvaa teollisuusmiljöötä, johon kuuluvat muun muassa Finlaysonin ja Tampellan tehtaat. Nykyään kosken varrella toimii enää vain Takon kartonkitehdas, mutta monet vanhoista tehdasrakennuksista ovat yhä jäljellä. Tammerkoski on yksi Suomen kansallismaisemista.

Tammerkosken rannalla on vuonna 1986 rakennettu, 63 metriä korkea Sokos Hotel Ilves.

 Sillat 
pienoiskuva|Tammerkosken väliaikainen kävelysilta ja Ilves-hotelli vuonna 2020.

Tammerkosken yli johtavat seuraavat sillat, järjestyksessä Näsijärvestä Pyhäjärveen päin (pohjoisesta etelään):

 Näsinsilta, kaksi vierekkäistä siltaa joiden kautta kulki valtatie 12 (Paasikiven–Kekkosentie), pohjoinen valmistui vuonna 1977 ja eteläinen vuonna 1975.
 Tammerkosken ratasilta, rautatiesilta joka kuuluu Tampere–Pori-rataan ja valmistui vuonna 1937
 Palatsinraitin silta, jalankulun ja pyöräilyn silta, valmistui vuonna 2012http://www.palatsinraitinsilta.fi/ 
 Satakunnansilta, valmistui vuonna 1900
 Patosilta, jalankulun ja pyöräilyn silta, valmistui vuonna 2000
 Hämeensilta, joka on osa Hämeenkatua. Nykyinen silta on rautabetonia ja valmistui vuonna 1929. Samalle paikalle oli jo vuonna 1807 rakennettu puinen silta, jonka tilalle vuonna 1884 rakennettiin rautasilta.
 Tammerkosken ylittävä väliaikainen kävelysilta, joka avattiin 1. kesäkuuta 2018 ja purettiin syyskuussa 2021 Hämeensillan remontin valmistuttua.
 Kehräsaaren silta, jalankulkusilta, valmistui vuonna 1986
 Vuolteensilta, jalankulun ja pyöräilyn silta, valmistui 1985
 Laukonsilta, jalankulun ja pyöräilyn silta, valmistui vuonna 2010http://www.tampere.fi/tampereinfo/viestinta/tiedotteet/2010/5qhU36uFB.html
 Ratinan silta lähellä Pyhäjärveä, valmistui vuonna 1959

 Voimalaitokset 

Tammerkoskessa toimii neljä vesivoimalaa: 
 Tampellan voimalaitos (1916)
 Finlaysonin voimalaitos (1926)
 Keskiputouksen voimalaitos (1932)
 Alakosken voimalaitos (1937).

Tampellan, Finlaysonin ja Keskiputouksen voimalat ovat Tampereen kaupungin omistuksessa. Alakosken voimalan omistaa Koskienergia Oy. 

Tammerkosken voimalaitoksien yhteenlaskettu teho on noin 18 megawattia ja vuosituotanto noin 74 gigawattituntia, mikä vastaa noin 3 700 sähkölämmitteisen omakotitalon vuosikulutusta.

 Historiaa 

Tammerkoski syntyi noin 7 500 vuotta sitten. Alkujaan muinais-Näsijärven vedet virtasivat kohti pohjoista ja laskivat nykyisen Lapuanjoen latvavesien kautta Pohjanlahteen. Veden virtauksiin kuten myös Suomen järvien kehitykseenkin on vaikuttanut voimakkaasti maankohoaminen, joka oli voimakkaimmillaan jääkautisen mannerjään vetäytymisen jälkeen. Maannousu jatkuu yhä edelleen ja nykyisin Tampereella se on noin viisi millimetriä vuodessa. Etelässä vesi nousi jatkuvasti ja syntyi puro, joka syövytti vähitellen hiekkaiseen maaperään kosken. Vähitellen koski kasvoi ja syntyi nykyinen Tammerkoski, jonka kautta vesi virtaa Näsijärvestä 18 metriä alempaan Pyhäjärveen. Näsijärven pinta aleni, kunnes veden virtaus pohjoiseen laskujokeen tyrehtyi. Vielä nykypäivänäkin on havaittavissa joitain merkkejä entisestä pohjoisesta lasku-uomasta. Purkukohdan lähellä on kallio lähellä maanpintaa ja siihen loppui huomattavasti alempana olevaan Pyhäjärveen johtavan lasku-uoman syveneminen. Ilman kalliota Näsijärven vedet olisivat voineet huveta lähes olemattomiin.Aamulehti 3.12.2006 s. A2, prof. Matti Tikkanen

Tammerkosken yläjuoksulle syntyi lopulta nykyinen Tampereen kaupunki. Ensimmäisten Tammerkosken myllypatojen rakentaminen sijoitetaan historiateoksissa keskiajalle, viimeistään 1400-luvulle. Myllyoikeuksista käydystä riidasta on varhaisin tieto vuodelta 1466, jolloin Takahuhti, Messukylä ja Tammerkoski kiistelivät myllyosuuksistaan. Runsaat sata vuotta myöhemmin valtiovalta huomasi ensi kertaa Tammerkosken edulliset luonnonolosuhteet ja päätti korvata talonpoikien myllyt omalla kruununmyllyllään. Päätös jäi kuitenkin asukkaiden vastustuksen vuoksi toteutumatta.

Tammerkoskelle syntyi 1600-luvun alussa vahva maakunnallinen markkinapaikka. Vakinainen markkinapaikka säilyi Tammerkosken kartanon lähellä, kosken yli johtavan sillan länsipuolella. Kenraalikuvernööri Pietari Brahe määräsi vuonna 1638, että Tammerkoskella oli pidettävä vuosittain kahdet markkinat, syysmarkkinat Pertun päivänä elokuussa ja talvimarkkinat Matin päivänä helmikuussa.Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 17. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. 1700-luvun alussa päämarkkinat siirrettiin taas Harjuun. 

Kuningas Kustaa III matkasi vuonna 1775 Suomeen. Hän allekirjoitti Ruotsissa Gripsholmin linnassa Tammerkosken (nyk. Tampere) kaupungin perustamiskirjan 1.10.1779.http://www.e-julkaisu.fi/tampere/perustamiskirja/

Tammerkoski oli vuosina 1775–1870 rajana Hämeen läänin ja Turun ja Porin läänin välillä. Tampereen kaupunki perustettiin alkujaan kosken länsirannalle, ja vasta vuonna 1876 siihen liitettiin kosken itäpuolella oleva alue.

 Kosken äärellä sijainneet tehtaat 
pienoiskuva|Tammerkoski  teoksessa Finland framställdt i teckningar (1845–1852)
Tammerkosken rannoilla toimi 1800- ja 1900-luvuilla monia suuria teollisuusyrityksiä. Sen yläjuoksun länsi­rannalla oli Finlaysonin tehdasalue, itäpuolella Tampella. Molempien teollinen toiminta lopetettiin 1990-luvulla, mutta suuri osa vanhoista tehdasrakennuksista on yhä jäljellä, nykyään suurelta osin toimisto­käytössä.

Satakunnansillan eteläpuolella kosken länsirannalla on entinen Frenckellin paperitehdas. Se perustettiin jo vuonna 1783 ja lopetti toimintansa vuonna 1928. Tampereen kaupunki osti alueen aikoen rakentaa sinne uuden kaupungintalon sekä asuintaloja. Sotien vuoksi suunnitelma jäi kuitenkin toteuttamatta. Nykyään vanhassa tehdasrakennuksessa toimii toimistoja sekä teatteri.

Hämeensillan eteläpuolella kosken itärannalla toimi Tamfeltin verkatehdas vuosina 1856–1967. Nykyään tehdas toimii Hankkiossa noin 8 kilometrin päässä. Suurin osa tehtaan vanhoista rakennuksista purettiin vuoteen 1982 mennessä, ja tilalle rakennettiin asuintaloja, Hotelli Ilves ja kauppakeskus Koskikeskus.

Viimeinen Tammerkosken varrella toiminut tehdas oli kosken alajuoksun länsirannan Takon kartonkitehdas, jossa tuotanto lopetettiin 17. kesäkuuta 2025.

Vuosien 1993–2001 20 markan setelissä on näkymä Tammerkosken yläjuoksusta ja sen rannalla olevista teollisuusrakennuksista Satakunnansillalta pohjoiseen katsottuna.

Tunnustukset
Tammerkosken yläjuoksun valaistusratkaisu voitti vuonna 1999 Vuoden valaistuskohde -kilpailun. Kilpailun järjestivät Suomen Valaistusteknillinen Seura ja Valo 99 -tapahtuman järjestäjät.

Lähteet

Aiheesta muualla

Rakennusperintö.fi – Tammerkosken muutos ja rakennusperintö 
Panoraamakuvia Patosillalta 
Panoraamakuvia Satakunnansillalta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
 Vanhan Tampereen lohista, Aamulehti, 12.08.1934, nro 214, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Tulva Tammerkoskessa 40 vuotta sitten, Aamulehti, 21.05.1939, nro 134, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Tampereen nähtävyydet
Luokka:Tampereen luonto
Luokka:Suomen kosket
Luokka:Näsijärven alue
Luokka:Suomen luonnonnähtävyydet
Luokka:Suomen kansallismaisemat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit