Norsut

Norsut eli elefantit (Elephantidae) on norsueläinten lahkon viimeinen elossa oleva heimo. Norsut ovat nykyisin suurimpia maalla eläviä nisäkkäitä.

Kaikkiaan norsujen sukuja on elänyt kymmenen. Heimoon kuuluu nykyisin kaksi sukua ja kolme lajia: aasiannorsu eli intiannorsu (Elephas maximus), savanninorsu eli pensasnorsu (Loxodonta africana) ja metsänorsu (Loxodonta cyclotis). Vielä viime jääkauden aikaan eli useita muitakin norsujen sukuja ja lajeja, kuten villamammutti.

Norsut ovat painavimpia maanisäkkäitä. Ne ovat myös toiseksi korkeimpia, vain kirahvit ovat niitä korkeampia. Norsun poikasen sikiönkehitys on pisin maaeläimillä tunnettu, 20–22 kuukautta. Syntyessään norsunpoikanen painaa noin sata kilogrammaa. Norsu elää normaalisti 60–70 vuoden ikäiseksi. Suurin koskaan punnittu norsu ammuttiin Angolassa vuonna 1975. Tuo yksilö painoi 10,4 tonnia. Tyypillisesti savanninorsu-uros kasvaa neljä metriä korkeaksi ja 7 500 kilogramman painoiseksi. Naaras painaa noin puolet uroksen painosta.

Etymologia
Suomen sana norsu on variaatio sanasta mursu. Jo Mikael Agricola käytti sanaa ”norsunluu” tarkoittamaan mursun syöksyhampaita, jotka olivat norsunluun veroinen arvokas materiaali. Sanan kirjoitusasuun on mahdollisesti vaikuttanut saamen hyljettä tarkoittava sana nuorˈjo, njuorˈjo.Kotus, Suomen etymologinen sanakirja, hakusana "norsunluu" 
Myöhemmin, kun mursun syöksyhampaiden käyttö väheni alkoi norsunluun tunnetuksi tekemä sana ”norsu” tarkoittaa tätä eläintä mursu-sanan jäädessä tarkoittamaan merinisäkästä.

 Suvut ja lajit 

Norsujen suvut ja niiden esiintymisajat (miljoonaa vuotta sitten):
 Elephas (5,0 mvs–)
 Loxodonta (6,2 mvs–)
 †Mammuthus (5,8–0,0037 mvs)
 †Palaeoloxodon (2,4–0,0035 mvs)
 †Phanagoroloxodon (2 mvs)
 †Primelephas (7,4–4 mvs)
 †Selenetherium (4,5–4 mvs)
 †Stegodibelodon (7–5 mvs)
 †Stegoloxodon (2,2–0,8 mvs)
 †Stegotetrabelodon (8–4,2 mvs)

Norsujen kaikki 10 sukua kehittyivät Afrikassa. Varhaisin Stegotetrabelodon-suvun fossiili tunnetaan mioseenin ajalta 8 miljoonaa vuotta sitten. Suvut Stegotetrabelodon, Stegodibelodon, Selenetherium ja Primelephas elivät vain Afrikassa ja Arabiassa, mutta muut suvut Loxodontaa lukuun ottamatta levittäytyivät Afrikan ulkopuolelle kahdessa muuttoaallossa. Euroopan ja Kiinan norsut saavuttivat kolme miljoonaa vuotta sitten. Mammuthus levittäytyi Pohjois- ja Keski-Amerikkaan Beringian kautta ensin 1,5 miljoonaa vuotta sitten ja myöhemmin keskipleistoseenin aikaan.Larramendi & Ferretti 2025, s. 266–268.

Nykyisin elävät norsulajit:

 Elephas
 maximus – Aasiannorsu
 maximus – Srilankannorsu
 indicus – Intiannorsu
 sumatranus – Sumatrannorsu
 Loxodonta – Afrikannorsut
 africana – Savanninorsu
 cyclotis – Metsänorsu

Aasiannorsu on tiedetty jo pitkään erilliseksi lajiksi afrikkalaisista savanninorsusta ja metsänorsusta. Sen sijaan kahta afrikkalaista lajia pidettiin pitkään saman lajin alalajeina. Geenitutkimuksen varmistamalla lajierolla on merkitystä erityisesti norsujen suojelun kannalta. Kunkin lajin yksilömäärä on aiemmin luultua pienempi, mikä tekee lajeista entistäkin uhanalaisempia. Lisäksi salametsästäjät saattavat välttyä rangaistuksilta, koska kaikkien maiden lainsäädännössä metsänorsua ei ole erikseen määritelty uhanalaiseksi.

Aasiannorsu on afrikkalaisia lajeja pienikokoisempi, enimmillään noin kolmen metrin korkuinen ja 5 000 kilogramman painoinen. Aasiannorsulla vain osalla uroksista on syöksyhampaat, afrikkalaisilla lajeilla syöksyhampaat on molemmilla sukupuolilla. Aasiannorsun korvat ovat pienemmät ja iho vähemmän ryppyinen kuin metsänorsun ja savanninorsun. Sen päässä on kaksi selvästi erottuvaa kyhmyä. Aasiannorsulla on alalajista riippuen 19 tai 20 paria kylkiluita, kun afrikkalaisilla lajeilla on niitä 22 paria.

Afrikannorsu eli savanninorsu on suurin maanisäkäs maailmassa. Metsänorsusta se eroaa muun muassa kynsien määrän perusteella: metsänorsulla on viisi kynttä etujaloissa ja neljä takajaloissa (samoin kuin aasiannorsulla), mutta savanninorsulla on etujaloissa vain neljä ja takajaloissa vain kolme kynttä. Savanninorsun syöksyhampaat ovat isommat ja kaarevammat kuin metsänorsun ja korvat jonkin verran suuremmat.
”Aavikkonorsu” on Namibin kuivalle ja kuumalle puoliaavikolle sopeutunut savanninorsu, joka elää Damara- ja Kakaomaissa.

Afrikannorsun kärsässä on noin 100 000 lihasta, eli kärsässä on noin kaksi kertaa enemmän lihaksia kuin anakondassa. Afrikannorsu pystyy nostamaan leijonan ilmaan ja heittämään sen pois kärsällään. Kärsään mahtuu melkein 10 litraa vettä ja norsu käyttää kärsäänsä myös yhdyntään, itsensä raapimiseen ja pesemiseen. Etenkään afrikkalaisten norsujen lukumääristä ei ole tarkkoja tietoja. Afrikkalaisia lajeja arvioidaan olevan yhteensä noin puoli miljoonaa, joista noin 200 000 on metsänorsuja. Aasiannorsuja arvioidaan olevan 38 000–49 000 luonnonvaraista ja noin 16 000 kotieläimenä tai vankeudessa elävää yksilöä.

 Tuntomerkit ja lajityypilliset ominaisuudet 

Nykyisistä norsuista suurin on jopa 7,5 tonnin painoiseksi kasvava savanninorsu. Toisella vuosisadalla eaa. sukupuuttoon kuollut intiannorsun alalaji E. maximus asurus kasvoi sitäkin suuremmaksi.Larramendi & Ferretti 2025, s. 280, 303. Sukupuuttoon kuolleista norsulajeista suurimpia ovat mahdollisesti olleet Palaeoloxodon namadicus, Palaeoloxodon antiquus, Palaeoloxodon atavus, Mammuthus trogontherii ja Stegotetrabelodon syrticus, jotka saattoivat kasvaa yli 14-tonnisiksi.Larramendi & Ferretti 2025, s. 320–329. Palaeoloxodon namadicus saattoi olla kaikkien aikojen painavin maanisäkäs noin 18 tonnin enimmäispainollaan.Larramendi & Ferretti 2025, s. 287–288.

Kaikille norsuille on tyypillistä lamellaariset eli levymäiset poskihampaat, jotka auttavat karkean kasvimateriaalin jauhamisessa. Sukupuolidimorfismi on suurta, ja urokset saattavat olla monta kertaa painavampia kuin naaraat. Jotkin Mammuthus-suvun lajeista sopeutuivat kylmään ilmastoon kasvattamalla paksun turkin.

Norsujen näkyvin ulkoinen tuntomerkki on kärsä, joka on nenän ja ylähuulen pidentymä. Norsun kärsä voi painaa jopa 140 kilogrammaa. Se on herkkä tunto- ja tartuntaelin. Biologien mukaan norsun kärsässä voi olla jopa neljäkymmentä tuhatta erillistä lihasta,http://www.upali.ch/anatomy_en.html joidenkin mukaan jopa lähempänä sataa tuhatta.http://elephant.elehost.com/About_Elephants/Anatomy/The_Trunk/the_trunk.html  Norsun kärsä onkin erityisen monikäyttöinen ja muuntuva. Aasiannorsun kärsän päässä on sormea muistuttava ja samaan tapaan käytettävä uloke, afrikannorsulla näitä on kaksi.

Osalla norsuista on myös yläleuassa syöksyhampaat. Jopa 50 kilogramman painoiset syöksyhampaat ovat norsunluuta, jonka hankkiminen on ollut pääsyy norsujen metsästykseen. Norsujen harvinaistumisen myötä norsunluukauppa on kielletty kaikkialla maailmassa, mutta norsuja voi metsästää laillisesti mm. Etelä-Afrikassa. Metsästäjä voi tuoda ampumansa norsun syöksyhampaat laillisesti Suomeen, jos hänellä on siihen tarvittavat Cites-luvat.

Norsujen hampaistossa on kussakin neljänneksessä kolme välihammasta (premolaaria) ja kolme poskihammasta (molaaria). Hampaat puhkeavat edestä alkaen taaksepäin ja kuluvat norsun syödessä. Kun viimeinen poskihammas on kulunut loppuun, norsu kuolee luonnossa aliravitsemukseen. Vankeudessa norsu voi elää pidempään, jos sille annetaan valmiiksi hienonnettua ruokaa. Afrikkalaisten norsujen suku on saanut nimensä (Loxodonta) poskihampaiden loxodontiksi kutsutusta muodosta, jossa hampaassa on joukko samansuuntaisia harjanteita.

Ihosairaudet ovat norsuilla yleisiä. Norsut suojaavat sen vuoksi ihoaan ottamalla mutakylpyjä, suihkuttamalla päälleen vettä kärsällä ja kieriskelemällä tomussa. Mudan ja tomun väristä riippuen norsun iho saattaa näyttää ruskealta tai punertavalta, mutta ihon oma väri on vaaleanharmaa. Norsujen iho on karkea, ryppyinen ja yli kahden senttimetrin paksuinen. Norsujen silmät ovat tavallisesti ruskeat ja pitkäripsiset. Iholtaan valkoiset, sinisilmäiset norsut ovat harvinaisia.

Norsuilla on suuret ohuet korvat, jotka jäähdyttävät elimistöä. Häntä on lyhyt ja päättyy karvatupsuun.

Norsu kävelee normaalivauhtia 3–6 kilometrin tuntivauhtia, mutta pystyy juoksemaan jopa 40 kilometrin tuntivauhtia. Norsu ei voi hypätä ilmaan.

Norsun kuuloaisti tavoittaa sinivalaan tavoin hyvin pitkiä matalan frekvenssin ääniaaltoja. On tosin epäselvää, vastaako tällaisten aaltojen tunteminen ennemmin tunto- kuin kuuloaistille tyypillisiä aistimuksia. Tällaiset ääniaallot kantavat satojen kilometrien päähän, ja jotkut tutkijat ovat tuoneet esille näkemyksiä, että norsut käyttäisivät näitä ääniä myös kommunikaatioon. On väitetty, että metsästyskauden alkaessa metsästyksen kohteena olevat norsut varoittavat muita norsuja satojen kilometrien päässä, mikä johtaa ketjureaktioon, jonka seurauksena koko mantereen norsut muuttavat käyttäytymistään. Sittemmin tutkimuksissa on todettu, että norsun tuottamat ääniaallot voivat kantaa ilmassa enintään 10 kilometriä. Joka tapauksessa ääniaallot siirtyvät ilmassa olennaisesti heikommin kuin vedessä. Norsut käyttävät ilmeisesti pitkillä etäisyyksillä seismistä viestintää, jossa jalat ovat tavallaan lähettimiä ja vastaanottimia. Tutkijoiden malleissa seisminen signaali voi siirtyä maaperän kautta 16 tai 32 kilometriä. Norsut havaitsevat laumojen rauhattomuuden ohella mahdollisesti myös luonnonilmiöitä seismisesti.

Norsuilla ei ole luontaisia vihollisia, eivätkä ne, toisin kuin joskus väitetään, pelkää hiiriä. Sen sijaan norsut eivät tarkan kuuloaistinsa takia siedä ampiaisten surinaa. Esimerkiksi mehiläispesät saavat norsut kiertämään asutetun puun tai muuttamaan kulkureittiään. Tästä on hyötyä vaikkapa maanviljelijöille, sillä mehiläiset saavat norsut kiertämään pellot.

 Ravinto 

Norsut ovat kasvinsyöjiä. Ne kuluttavat syömiseen jopa 16 tuntia päivässä. Vähintään puolet norsujen ravinnosta on ruohoa. Lisäksi ne syövät lehtiä, oksia, puiden kuoria ja juuria sekä vähäisiä määriä hedelmiä, siemeniä ja kukkia.

Norsujen ruuansulatuselimistö pystyy hyödyntämään vain noin 40 prosenttia ravinnosta; noin 60 prosenttia poistuu elimistöstä sulamattomana. Norsujen on korvattava ruuansulatuksen tehottomuus ravinnon suurella määrällä. Aikuinen norsu syö 150–300 kilogrammaa päivässä.

 Norsujen kognitiiviset kyvyt ja älykkyys 
Norsut ovat poikkeuksellisen älykkäitä eläimiä, ja niiden kognitiiviset kyvyt ovat monin tavoin verrattavissa ihmisapinoihin ja valaisiin. Niillä on suurimmat aivot kaikista maaeläimistä, ja erityisesti muistia, sosiaalista käyttäytymistä ja tunteiden säätelyä tukevat aivoalueet ovat voimakkaasti kehittyneitä. Norsut tunnetaan erinomaisesta pitkäkestoisesta muististaan: ne pystyvät muistamaan vesilähteitä, vaellusreittejä sekä yksittäisiä lajitovereita ja ihmisiä jopa vuosikymmenten ajan. Vanhojen matriarkkojen kokemus tukee lauman selviytymistä erityisesti haastavissa ympäristöolosuhteissa.

Norsujen älykkyys ilmenee myös monimutkaisessa sosiaalisessa käyttäytymisessä ja tunne-elämässä. Ne elävät tiiviissä perheyhteisöissä, osoittavat empatiaa, lohduttavat stressaantuneita yksilöitä ja reagoivat kuolemaan tavoilla, joita on tulkittu surua muistuttaviksi. Norsut kuuluvat harvalukuiseen eläinryhmään, joiden on osoitettu tunnistavan itsensä peilistä, mikä viittaa jonkinasteiseen itseymmärrykseen. Lisäksi ne käyttävät työkaluja, ratkaisevat ongelmia ja viestivät keskenään monipuolisesti, muun muassa matalataajuisen infraäänen avulla. 

 Kuuluisia todellisia ja fiktiivisiä norsuja 
 Vanni, Suomen ainut norsu, joka vietiin Ukrainaan, jossa se muutamia kuukausia myöhemmin kuoli
 Babar, ranskalaisissa kirjoissa esiintynyt norsukuningas
 Nipa, Maisa-hiiren ystävä Maisa-kirjoissa ja -animaatioissa
 Pormestari Helsingius, Mauri Kunnaksen Vampyyrivaarin tarinoita -kirjassa
 Oskari, fiktiivinen norsunpoikanen, joka ei meinannut oppia töräyttämään
 Dumbo, lentävä norsu Disneyn maailmassa
 Möhköfantti, norsu Nalle Puh -tarinoissa
 Mûmak, valtava norsua muistuttava olento J. R. R. Tolkienin kirjassa Taru sormusten herrasta
 Kuuno, lentävä norsu venäläisessä sadussa
 Tantor, Tarzanin norsu
 Norsujen sukulaiset mammutit ovat merkittäviä taruolentoja Siperian kansojen perinteissä. Niiden uskottiin siirtyneen asumaan veden alle.

 Lähteet 

 Viitteet 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit