Puukko

Puukko on yksiteräinen varsinaisesti työkaluna käytettävä veitsi, jonka kara on upotettu noin terän pituiseen päähän. Erotukseksi muista veitsistä suomalaisen puukon yhteydessä karaa kutsutaan ruodoksi ja päätä tavallisesti kahvaksi. Ilmaus yksiteräinen kertoo, että terän toinen reuna on teroittamaton erotukseksi esimerkiksi tikarista.

Puukolla veistetään ja vuollaan, kairataan ja kaiverretaan, nyljetään riistaeläimiä ja perataan kalaa, paloitellaan saalista. Taitava käyttäjä tuottaa sillä kauniisti leikattuja käyttöesineitä, morsiuslahjojakin. Retkeilijä voi puukkonsa avulla muun muassa rakentaa tarvittaessa yöpymissuojan, sytyttää nuotion, ruokailla ja päästä ylös avannosta.  

Puukko on esimerkiksi rakennusmiesten, puuseppien ja eränkävijöiden suosima työkalu. Puukkoa käytetään myös teräaseena ja se on nykyisin myös keräilyesine.

Puukko-nimen etymologia
Sanan ”puukko” alkuperä on selitetty kahdellakin tavalla. Suomen kieleen pohjautuva selitys viittaa sanojen suu → suukko  kehitykseen, jolloin sanasta puu olisi tullut ajan myötä puukko. Toinen selitys liittyy saksalaiseen alkuperään. Ala-saksilainen sana pook, joka tarkoittaa kauppiaiden käyttämää tikaria, olisi otettu Suomessa käyttöön ja annettu suomalaiselle yleistyökalulle.

Terminä puukko tarkoittaa lähes aina puukahvaista veistä, vaikka kahvamateriaaleja on monia, kuten tuohi, muovi, sarvi tai luu. Suomessa puu on ollut kaikkein yleisin. Saamelaispuukkojen kahvat on perinteisesti valmistettu poronsarvesta.

Puukon rakenne ja osien nimitykset
Puukko koostuu vähimmillään terästä, terään kiinteästi kuuluvasta ruodosta ja kahvasta. 

Puukon helassa tai kahvassa voi olla muotoilu, jota kutsutaan väistiksi, väistimeksi tai murteissa fästiksi, ja joka estää pistäessä tai leikattaessa sormea joutumasta terään. Väistin voi hankaloittaa vuolemista.

Puukon osat:


 Terä, jonka osina
- Ruoto
- Hamara
- Kärki
- Terän suu
- Palko (teroittamaton osa terän tyvessä)
- Lasku eli viiste
 Kahva (tai puukon pää), jonka osina
- Ylähela
- Alahela
- Välilapot
- Väistin
- Niitti
- Ponsi

Tupen osat:

 Tuppi, jonka osina
- Peili
- Kannike
- Renkaat kannikkeen kiinnittämiseksi
- Lesti

Puukkotyyppejä ja -malleja

Yleinen jaottelu
Puhekielessä on puukolle muodostunut useita lähinnä tyypillistä käyttöä kuvaavia nimityksiä, kuten metsästyspuukko, kalapuukko ja niin edelleen. Nämä eivät useinkaan ole tarkkoja ja vakiintuneita määritelmiä. Esimerkiksi yleispuukko, on yleisesti käytetty nimitys, kun tarkoitetaan tavallista puukkoa. 

Toinen esimerkki on nimitys kalapuukko. Sellainen saattaa olla varta vasten tehty kalastuskäyttöön, jolloin sen materiaalit ja muotoilu tukevat kalojen avaamista ja jopa perkaamista. Usein kyseessä on vain tavallinen puukko, jota omistaja käyttää kalastaessaan ja kutsuu kalapuukoksi.

Puukkojen kaupallistumisen myötä on kauppoihin ilmestynyt lukematon määrä lähinnä metsästäjille ja kalastajille suunnattuja veitsiä, joita markkinoidaan puukkoina, vaikka ne muodoiltaan vastaavat enemmän pohjoisamerikkalaisia ja keskieurooppalaisia veitsiä kuin puukkoa. 

Yleispuukko kts. puukko.
Vuolupuukko Tavallinen terävä sitkeän kovalla terällä varustettu puukko. 
Nikkarinpuukko Joitakin tavanomaista kapea- ja lyhytteräisempiä vuolupuukkoja kutsutaan myös nikkarinpuukoiksi. Nimitys juontuu ruotsin kielen sanasta snickare, suomeksi puuseppä.
Metsästyspuukko tai -veitsi
Partiopuukko Eräitä Suomen Partiolaisten käyttämiä puukkomalleja kutsutaan partiopuukoiksi.
Kaksineuvoinen, kaksihelainen Etelä-Pohjanmaalla syntyi kahden puukon tuppi, jossa on tila niin suuremmalle lähinnä yleispuukolle ja pienemmälle niin sanotulle junkille.
Junki on lyhytperäinen puukko.
Puukkopistin on sotaväelle suunniteltu puukko joka toimii myös aseen pistimenä.

Historiallisia malleja
Usein paikkakuntansa mukaan nimettyjä.

Rautalammin puukko
Vöyrin puukko
Tommi-puukko, eli Kainuun puukko

Muita puukkotyyppejä
Lapinleuku tai lyhyemmin leuku () on Lapissa nykyäänkin käytössä oleva isokokoinen, yleensä puukkoa pidempi, tupessa kannettava veitsi, jota käytetään vuolemisen ohella vesurin tapaan lyöntityökaluna esimerkiksi puun katkomiseen tai lihan ja ruhojen paloitteluun. Leukun teräkulma (teroituskulma) on tyypillisesti jyrkempi kuin puukon. Teräkulmasta ja koostaan johtuen leuku soveltuu puukkoa huonommin vuolemiseen.

Unna-niibas Vuolemista varten Lapissa on kehittynyt leukua pienempi puukko, jota kutsutaan saamen kielessä nimellä unna-niibas, "pieni puukko". Käyttöominaisuuksiensa ja muotoilunsa puolesta unna-niibas on puukon kaltainen.

Finski nož
Venäjällä kehitettiin 1900-luvun alussa suomalaisesta puukosta oma mallinsa, joka edelleen kutsutaan suomalaiseksi veitseksi (finski nož tai finka). Venäläinen malli eroaa suomalaisesta puukosta siten, että siinä on yleensä sormisuoja eli väistin, joka perinteisessä puukossa ei ole.

Suomalaisten puukkojen suosion ansiosta mitä tahansa suorateräistä ja viistoperäistä veistä alettiin kutsua ”suomalaiseksi”. Erityisesti ne olivat rikollisten suosiossa. Niinpä ”suomalaisten veitsien” valmistus ja myynti kiellettiin nimeltä mainiten Neuvostoliiton rikoslaissa vuonna 1935.http://www.libussr.ru/doc_ussr/ussr_4047.htm 

Suomalaisen veitsen pohjalta kehitettiin puna-armeijan käyttöön mallin vuonna 1940 tiedustelijan veitsi NR-40 ja armeijan veitsi NA-40, joiden eri mallit olivat Varsovan liiton joukkojen käytössä 1960-luvulle asti.

 Kirjallisuus ja museot 
Puukoista ovat kirjoittaneet kulttuurihistorian kannalta muun muassa Sakari Pälsi (teos Puukko) ja Jukka Kemppinen (teos Puukot). Timo Hyytinen on julkaissut aiheesta useita teoksia, ja Hyytiselle myönnettiin vuonna 1989 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto teoksesta Suuri puukkokirja. 

Suomen Kansallismuseon puukkokokoelma on merkittävä. Kauhavalla, joka on puukkoteollisuuden perinteisiä keskuksia ja edelleen vahva puukkopitäjä, on puukkomuseo.Suomen Puukkoseura ry:n kotisivu

Katso myös
Linkkuveitsi
Väkipuukko

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 









 Aiheesta muualla 

 Mora-puukko
 Suomen Puukkoseura
 Kauhavan terästä, Suomen Kuvalehti, 08.02.1930, nro 6, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 "... eikä Kauhavan rauta ruostu ..." Kauhavan puukkoteollisuuden vaiheita, Hakkapeliitta, 22.12.1936, nro 51-52, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Valmistajia
 Iisakki Järvenpää Oy 
 Lapinpuukko
 Marttiini
 H.Roselli
 Kainuun Puukko
 Mora of Sweden 

Luokka:Teräaseet
Luokka:Puuntyöstötyökalut
Luokka:Rakennustyökalut
Luokka:Retkeilyvälineet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit