Saavutettavuus

Saavutettavuus on Traficomin mukaan esteettömyyttä digitaalisessa ympäristössä, ihmisten erilaisuuden ja moninaisuuden huomiointia verkkosivujen ja mobiilisovelluksien suunnittelussa ja toteutuksessa.  Tämä tarkoittaa sitä, että jokaisella on yhdenvertaiset mahdollisuudet käyttää digitaalisia tuotteita ja palveluita. Se ei tarkoita pelkästään verkkosivujen tai mobiilisovellusten helppokäyttöisyyttä, vaan kaikenlaisten digitaalisten ohjelmistojen.

Saavutettavuuteen liittyy Euroopan unionin saavutettavuusdirektiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (2016/2102) julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta), jossa viitataan useita kertoja eurooppalaiseen standardiin EN 301 549, jossa puolestaan viitataan kansainvälisen WCAG-ohjeistuksen kriteeristöön.

Saavutettavuus liittyy osallistumiseen useisiin aktiviteetteihin kuten työhön ja palveluiden, tuotteiden ja informaation käyttöön. Teknologian ominaisuuksilla voi olla käyttöä laajemminkin kuten tietokoneen käyttö liikenteessä puheohjatusti.

Saavutettavuus lyhennetään toisinaan A11y ("a", 11 kirjainta ja "y", englannin kielen sanasta accessibility) web-sivujen kehityksessä. Englanniksi accessibility tarkoittaa niin digitaalista saavutettavuutta kuin fyysistä esteettömyyttä. Suomeksi saavutettavuudella viitataan vain digitaalisiin ympäristöihin.

 EU:n saavutettavuutta koskevat direktiivit 

 EU:n esteettömyysdirektiivin voimaantulo 
Esteettömyysdirektiivi koskee monia erilaisia palveluita ja tuotteita, jotka voivat olla julkisten tai yksityisten toimijoiden tuottamia. Se tuli laittaa kansallisesti toimeen 28.6.2022 mennessä ja lainsäädäntöä alettiin soveltaa 28.6.2025 alkaen. Esteettömyysdirektiivi toteutetaan uudella lailla eräiden tuotteiden esteettömyysvaatimuksista ja muun muassa muutoksilla lakiin digitaalisten palvelujen tarjoamisesta.

Direktiivi vaikuttaa niin digitaalisiin kuin fyysisiin laitteisiin ja näiden saavutettavuus- ja esteettömyysominaisuuksiin:"Direktiivi koskee esimerkiksi seuraavia tuotteita: 

 Tietokoneet ja niiden käyttöjärjestelmät
 Itsepalvelupäätteet, kuten maksupäätteet, pankki- ja lippuautomaatit
 Älypuhelimet
 Audiovisuaalisen median palveluihin pääsyyn käytettävät laitteet, kuten digiboksi, digi-tv
 Sähköisten kirjojen lukemiseen tarkoitetut laitteet

Direktiivi koskee esimerkiksi seuraavia palveluita:

 Tietoliikenne- ja viestintäpalvelut
 Liikenteeseen liittyvät palvelut, kuten verkkosivustot ja mobiilisovellukset, sähköiset matkaliput ja niiden ostaminen, reaaliaikaiset matkustustiedot
 Kuluttajapankkipalvelut
 Sähköiset kirjat ja niiden käyttämiseen tarkoitetut ohjelmistot
 Verkkokauppa

Myös seuraavissa asioissa on otettava huomioon esteettömyysdirektiivi:

 Hätänumeroon (112) soittaminen
 Rakennettu ympäristö
 Julkiset hankinnat"

 EU:n saavutettavuusdirektiivin voimaantulo 

 23.9.2018 ja sen jälkeen julkaistujen julkisen sektorin elinten verkkosivustojen pitää olla direktiivin vaatimusten mukaisia 23.9.2019 mennessä.
 Ennen 23.9.2018 julkaistujen verkkosivustojen pitää olla direktiivin mukaisia 23.9.2020 mennessä.
 Julkisen sektorin elinten mobiilisovellusten osalta määräpäivä on 23.6.2021.
 Suomessa viranomaisten ja julkisoikeudellisten laitosten intranet-sivustojen pitää täyttää nämä vaatimukset, jos sivusto julkaistaan 23.9.2019 tai sen jälkeen tai vanhoja uudistetaan perusteellisesti tuon jälkeen.

 Saavutettavuuden valvonta Suomessa 
Suomessa EU:n saavutettavuus- ja esteettömyysdirektiivin pohjalta laadittuja lakeja tullaan valvomaan Traficomissa ja Etelä-Suomen aluehallintoviraston saavutettavuusvalvonnan yksikössä. Tavoitteena on, että saavutettavuusvalvonnan tehtävät siirtyvät aluehallintovirastolta Traficomille tammikuussa 2025.

 Saavutettavuus käytännössä 
Verkkosivujen saavutettavuuden suunnitteluun on olemassa ohjeita ja muistilistoja, joista tärkeimpinä voitaneen pitää W3C:n (World Wide Web Consortium) WAI-aloitteen (Web Accessibility Initiative) ja WCAG:n (Web Content Accessibility Guidelines) suosituksia. 
Verkkosivujen saavutettavuuden kannalta on tärkeää, että sivu noudattaa HTML-suosituksia (Hypertext Markup Language -suositusta): kun sivusto on tehty teknisesti hyvin ja sen sisällön rakenne on merkattu oikein, sivustoa voi käyttää erilaisilla päätelaitteilla ja apuvälineillä. Kaikki verkkosivujen käyttäjät hyötyvät saavutettavuudesta, mutta joillekin se on käytön edellytys, kun toisille se on enempi mukavuustekijä. Saavutettavuuteen liittyy läheisesti Design for All -periaate. 

WCAG-ohjeet voidaan jakaa neljään periaatteeseen:
 havainnoitavuus: sisältö on voitava havainnoida jollakin tavalla käyttäen yhtä tai useampaa aistia
 käytettävyys: käyttäjän on voitava ohjata käyttöliittymän elementtejä (esimerkiksi nappeja on voitava valita jollakin tavalla, hiirellä, näppäimistöllä, äänikomennolla tai vastaavalla)
 ymmärrettävyys: sisällön on oltava ymmärrettävää käyttäjille
 vankkuus: sisällössä on käytettävä standardeja, jotka toimivat useilla eri selaimilla nyt ja tulevaisuudessa

 Esimerkkejä saavutettavuudesta 
 Sokeat voivat käyttää tietokonetta esimerkiksi ruudunlukuohjelman avulla tai erityisellä laitteella (pistenäyttö), joka muuttaa tekstin pistekirjoitukseksi. Jos esimerkiksi verkkosivun rakennetta ei ole merkattu oikein, ruudunlukuohjelman käyttäjällä voi olla hankalaa tai mahdotonta tulkita sisältöä oikein. Esimerkiksi kuvilla pitäisi aina olla tarjolla tekstivastine , eli vaihtoehtoinen esitystapa (ns. alt-attribuutti), jonka voi kuunnella ruudunlukuohjelmalla tai lukea pistekirjoituksella: Tarkoitus on että kuvan oleellinen tietosisältö välittyy tekstin kautta niille, jotka eivät näe kuvaa. Verkkosivujen tekijöiden tulisikin aina määritellä lisäämilleen kuville tekstivastine.  
 Heikkonäköiset ihmiset saattavat käyttää tietokonetta suurella tekstikoolla tai ruudunsuurennusohjelmaa käyttäen. Myös verkkosivujen on toimittava näissä tilanteissa. Jos teksti ei rivity uudelleen käyttäjän näytön asettamiin rajoihin, sen lukeminen ja oikealla rivillä pysyminen voi olla hankalaa, kun sivua on vieritettävä paitsi ylös ja alas, myös vasemmalta oikealle. 
 Joillakin liikuntavammaisilla saattaa olla vaikeaa käyttää tavallista näppäimistöä ja hiirtä. Sivujen täytyy toimia myös erilaisilla ohjauslaitteilla ja vaikkapa puheohjauksella. 
Esimerkiksi hiiren käyttö edellyttää paitsi näkemistä, myös hienomotoriikkaa. Verkkosivujen on siis oltava käytettävissä myös pelkällä näppäimistöllä. Myös tilanteessa, jossa hiiri lakkaa toimimasta tai hiirikäsi vaivaa, olisi hyvä voida käyttää konetta pelkästään näppäimistön kautta. 
Niille käyttäjille, jotka eivät kuule (tai eivät voi tietyssä tilanteessa kuunnella) pitäisi esimerkiksi tarjota tekstitys videoissa  ja tekstimuotoinen käsikirjoitus äänitallenteille. 
 Kognitiivisista (ajatteluun ja ymmärtämiseen liittyvistä) ongelmista kärsivät (esim. oppimisvaikeudet) tai vierasta kieltä vasta opettelevat tarvitsevat selkokielisiä sivuja. Ymmärtämistä voi myös helpottaa tarjoamalla asiaa selventäviä kuvia, kuvaajia ja luetteloita. 

 Videopelit 
Jotkin videopelit sisältävät saavutettavuusasetuksia ohjaukseen, näyttöön ja ääniin liittyen.

Lisäksi on kehitetty adaptiivisia ohjaimia pelikonsoleihin.

 Katso myös 
 Design for all
 Käytettävyys
Saatavuus
Vammaisuuden sosiaalinen malli

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Web Acessibility Initiative
Web Content Accessibility Guidelines (WCAG)
Saavutettavuudesta suomeksi
Saavutettavuusvaatimukset.fi - Tietoa digipalvelulain asettamien saavutettavuusvaatimusten täyttämiseksi
WWW-sivujen käytettävyys ja esteettömyys – Luento 10 (mit.jyu.fi)

Luokka:Vammaisuus
Luokka:Internet
Luokka:Käyttöliittymät