Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon laulukirja, joka koostuu virsistä. Vuonna 1986 hyväksytyssä nykyisessä virsikirjassa on 632 virttä. Lisäksi 2000-luvulla julkaistuissa virsikirjan erillisissä liitteissä on 236 muuta virttä, joiden numerointi etenee 979:ään asti.

Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on myös ruotsinkielinen ja saamenkielinen virsikirja.

 Historia 
Ensimmäisen suomenkielisen virsikirjan toimitti noin vuonna 1583 Jacobus Finno eli Jaakko Suomalainen, toisen Maskun kirkkoherra Hemming noin vuonna 1605. Molemmat tunnettiin nimellä Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria. Finnon virsikirjassa virsiä oli 101 ja Hemmingin 246, joskin ajan mittaan virsien määrä lisääntyi uudemmissa painoksissa.

Vuonna 1701 ilmestyi piispa Johannes Gezelius nuoremman johdolla valmisteltuna ja Eerik Cajanuksen toimittamana niin sanottu uusi virsikirja  "Uusi Suomenkielinen Wirsi-Kirja Nijden Cappalden canssa / jotca sijhen tulewat : Cuningal:sen Maij:tin Armolisesta Käskystä / Colmen Consistoriumin suostumisella / tarpellisest parattu ; Nijn myös Sen MDCXCV . ylitzecatzotun Ruotzalaisen Wirsi-Kirjan jälkeen jalosti enätty ; Ja Cuningalisen Maij:tin Armollisimmilla erinomaisilla Privilegiumeilla TURUSA / Prändätty JOHAN Winterildä / Wuonna 1701". Sen esikuvana oli vuonna 1695 ilmestynyt ruotsinkielinen virsikirja. 

Kirja oli käytössä virallisena virsikirjana lähes 190 vuotta. Uuden virsikirjan valmistuttua 1886 ja tultua käyttöön aiempaa virsikirjaa alettiin kutsua nimellä "Vanha virsikirja". Ruotsissa kirjaa käytettiin vieläkin kauemmin, vuoteen 1898, kunnes Ruotsissa hyväksyttiin uusi suomenkielinen virsikirja.

1800-luvun alkupuolella oli herännyt ajatus virsikirjan uudistamiseksi. Työn käynnistyminen ja työ kestivät kauan, kunnes kirkolliskokous vuonna 1886 hyväksyi uudet, suomen- ja ruotsinkielisen virsikirjan. Tällöin hyväksytyn, uuden suomenkielisen virsikirjan nimi oli "Suomalainen Virsikirja Hyväksytty Suomen toisessa yleisessä kirkolliskokouksessa v. 1886". 

Seuraavan suomenkielisen virsikirja hyväksyi kirkolliskokous vuonna 1938, ja se otettiin käyttöön 1939. Ruotsinkielinen virsikirja hyväksyttiin vuonna 1943. Suomenkielisessä kirjassa oli alun perin 633 virttä, mutta siihen lisättiin vuonna 1963 runsaat 40 uutta virttä, jolloin niiden kokonaismääräksi tuli 679.

Nykyisin käytössä olevat suomenkielisen ja ruotsinkielisen virsikirjan on kirkolliskokous hyväksynyt vuonna 1986. Virsikirjat otettiin käyttöön ensimmäisenä adventtina 29. marraskuuta 1987. Vuonna 1993 kirkolliskokous hyväksyi käyttöön Suomen saamenkielisen virsikirjan Suoma samii salbmakirji.

Virsikirjaan lisättiin vuonna 2000 liturginen liite ja vuonna 2004 toimitusten kirjan laulujen osasto. Virsikirjan lisävihko valmistui vuonna 2015, ja se otettiin käyttöön 2016.

Eniten nykyisin käytettyjen virsien tekstejä ovat kirjoittaneet Hemminki Maskulainen, Jaakko Suomalainen, Jaakko Haavio, Julius Krohn, Elias Lönnrot, Wilhelmi Malmivaara, J. L. Runeberg, Anna-Maija Raittila ja Niilo Rauhala. Kaksi viimeksi mainittua ovat myös uudistaneet suuren määrän aiemmista virsikirjoista periytyneiden virsien tekstejä.


 Virsikirjan sisältö 
Virsikirjan virret on ryhmitelty viiteen osastoonː

 Kirkkovuosi 

 Adventti
 Joulu
 Uudenvuodenpäivä
 Loppiainen
 Kynttilänpäivä ja Marian ilmestyspäivä
 Kristuksen kärsimys ja kuolema
 Pääsiäinen
 Kristuksen taivaaseenastuminen
 Helluntai
 Pyhä Kolminaisuus
 Mikkelinpäivä
 Pyhäinpäivä
 Kirkkovuoden päätös

 Jumalanpalveluselämä 

 Kristuksen seurakunta
 Jumalan sana
 Jumalanpalvelus
 Pyhä kaste
 Pyhä ehtoollinen
 Konfirmaatio
 Avioliitto
 Hautaus
 Kirkon virka, vihkimys- ja siunaustoimitukset

 Elämä Kristuksessa 

 Jumalan armo Kristuksessa
 Katumus ja rippi
 Usko Jeesukseen
 Kiitos ja ylistys
 Ahdistukset ja lohdutus
 Jumalan varjelus ja johdatus
 Kutsu ja kuuliaisuus
 Lähetys
 Palvelu
 Yhteys

 Elämä Jumalan maailmassa 

 Jumalan luomistyö
 Koti ja perhe
 Ateria
 Terveys ja sairaus
 Koulu ja opiskelu
 Lapset
 Nuoret
 Työ
 Vanhuus
 Aamu ja ilta
 Vuodenajat
 Isänmaa
 Rauha ja vapaus
 Matkalla ja siirtolaisena
 Muuttuva maailma

 Kuolema ja iankaikkisuus 

 Kuolema ja iankaikkisuus

Virsikirjassa on myös  jumalanpalvelusliite, jossa on esimerkiksi jumalanpalvelusten ja kirkollisten toimitusten kaavat sekä erilaisia rukoushetkiä.

 Virsikirjan liitteet ja lisävihko 
Vuonna 2000 hyväksytty virsikirjan jumalanpalvelusliite sisältää virret 700–805 ja vuonna 2004 hyväksytty jumalanpalvelusliite virret 806–856. Vuonna 2015 hyväksytty virsikirjan lisävihko sisältää virret 901–979.Virsikirjan virret suomalaiseen virsikirjaan liittämisvuoden mukaan Virsikirja. Lisävihko tuli käyttöön syksyllä 2016.

Virsikirjan lisävihkon virret on ryhmitelty seuraaviin osastoihinː

 Me kiitämme ja ylistämme
 Me rukoilemme
 Jumala on turvamme
 Odotuksesta täyttymykseen
 Osallisuus, yhteys ja vastuu
 Nyt ja aina 

 Katso myös 

 Armon lapset veisatkaa
 Halullisten sielujen hengelliset laulut
 Hengellisiä lauluja ja virsiä 
 Hengellinen laulukirja
 Laula, kaikki maa – hengellisiä lauluja 
 Messulauluja
 Nuoren seurakunnan veisukirja
 Siionin virret
 Siionin laulut 
 Siionin matkalaulut 
 Siionin kannel 
 Sotilaan virsikirja
 Tuomaslauluja 
 Verkkovirsikirja
 Viisikielinen

 Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsistä
 Ruotsin kirkon virsikirja (Ruotsin kirkon suomenkielinen virsikirja)

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 
 Kirkon virsikirjasivut.
 Vanhat virsisävelmät Sibelius-Akatemian sivuilla.

*