Rautjärvi

Rautjärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Kunnan väkiluku on , pinta-ala  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Rautjärven naapurikuntia ovat Parikkala ja Ruokolahti, itäpuolella rajanaapurina on Venäjä. Rajanaapurikuntia Venäjän puolella ovat Karjalan tasavallassa Elisenvaara ja Hiitola sekä Leningradin alueella Antrea (Kamennogorsk).

Yli puolet Rautjärven asukkaista asuu kuntakeskuksessa Simpeleellä. Rautjärven asemanseudulla asukkaita on noin 300. Taajamat sijaitsevat noin 20 kilometrin etäisyydellä toisistaan.

Rautjärven kunnanjohtaja on vuodesta 2026 lähtien ollut Maija Kääriäinen.

 Historiaa 
pienoiskuva|Kartta Rautjärven aluemuutoksista. Rautjärveen liitettiin Ilmeen alue Hiitolasta vuonna 1897 ja Lankilan alue Kirvusta 1922. Ruokolahdesta liitettiin Asemanseudun alue 1945 sekä pieniä erillisalueita 1962. Vuonna 1923 itsenäistyneeseen Simpeleeseen liitettiin Parikkalasta Kaljusen ja Innasennurkan kylät vuonna 1946. Rautjärvi ja Simpele yhdistyivät vuonna 1973.
Rautjärven kunta perustettiin vuonna 1861, pari vuotta aiemmin (1859) toimintansa itsenäisenä seurakuntana aloittaneen Rautjärven seurakunnan pohjalle. Rautjärven seurakunta oli ollut sitä ennen Ruokolahden seurakunnan kappeliseurakuntana vuodesta 1654.

Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 pääosa siihenastisen Rautjärven alueesta pysyi Suomessa, mutta lähes puolet (198,9 km²) sisältyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin.

Simpeleen kunta liittyi Rautjärveen 1973, jolloin muodostui nykyisenlainen Rautjärven kunta. Uuden kunnan keskustaajamaksi tuli aiempaa kuntakeskusta Miettilää ja Rautjärven asemanseutua selvästi suurempi Simpele.

Simpeleen kunta perustettiin Kivijärven ja Änkilän kylien ympärille ja lisäksi osa Koitsanlahden kylästä tuli kuulumaan Simpeleen kuntaan, joka aloitti toimintansa vuoden 1923 alusta. Aiemmin Simpeleen seurakunta oli eronnut Parikkalan seurakunnasta ja aloittanut itsenäisenä seurakuntana 1.5.1922.

 Rautjärven kylät vuonna 1939 
Haakanala, Hallilanmäki, Hiivaniemi, Hinkkala, Hynnilä, Ilmee, Jurvala, Kalpiala, Kekäleniemi, Kokkola, Kopsala, Korjola, Korpijärvi, Lankila, Latvajärvi, Miettilä, Niskapietilä, Partila, Pirhola, Purnujärvi, Rautjärvi, Siisiälä, Torsansalo, Uimola, Untamo, Viimola, Vähikkälä

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2022 lopussa Rautjärvellä oli 3 093 asukasta, joista 1 531 asui taajamissa, 1 540 haja-asutusalueilla ja 22:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kunnan taajama-aste oli 49,9 %.

Rautjärven taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Simpele 1 685 2  Rautjärven asemanseutu* 214

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Rautjärven asemanseutu ulottuu pieniltä osin myös Ruokolahden kunnan alueelle.

 Luonto 
Rautjärven kunnan pinta-alasta noin 12,5 % on veden peittämää, ja kunnan alueella on toistasataa järveä tai lampea. Suurimmat järvet ovat Torsa - Pieni-Torsa, Nurmijärvi, Rautjärvi, Silamus, Purnujärvi, Hiidenjärvi, Herajärvi, Kostamo, Untamojärvi, Kivijärvi, Särkijärvi, Koantaus, Pitkäjärvi, Latvajärvi, Sammalus, Korpijärvi ja Ylimmäinen. Lisäksi kunnan alueella osittain sijaitsevia järviä ovat Simpelejärvi (suurelta osin Parikkalan kunnan alueella) ja Vaahterus (suurelta osin Ruokolahden kunnan alueella).

Rautjärven alueella virtaavat kunnan pohjoispäässä Hiitolanjoki, Silamusjoki, Torsanjoki, Lohijoki ja Sarajoki sekä eteläpäässä Helisevänjoki.

Rautjärven alueella on kuusi Natura-aluetta: Haukkavuori, Kivijärvi, Lautakangas, Revonrannan laidun, Yhteismetsän puisto ja Äpätinkangas. Sarajärven rannasta lähes pystysuoraan kohoava Haukkavuori on Etelä-Karjalan arvokkaimpia kallioalueita. Vuoren laella on historiallinen rajamerkki, joka on suosittu nähtävyys- ja näköalapaikka. 

Rautjärvellä oli vuonna 2018 kaikkiaan 1 333 kesämökkiä.

 Elinkeinoelämä 
Rautjärvi on yksi Suomen teollistuneimpia kuntia, ja kunnan suurin työnantaja on Metsä Board Simpeleen kartonkitehdas.

Merkittävämpien paikallisten työllistäjien joukkoon lukeutuu puunjalostusalalla toimiva perheyritys Vankkapuu Oy, joka Simpeleellä toimivissa kahdessa yksikössään valmistaa teollisuuden tarpeisiin kuormalavoja, rullanpäätulppia lähinnä paperi- ja kartonkiteollisuudelle sekä lisäksi kierrättää kartonkihylsyjä. Teollisuusyrityksiä edustaa myös valmisbetonia ja muita betonituotteita tuottava sekä rakentamiseen liittyviä järjestelmiä ja palveluja toimittava Karjalan Betoni Oy.

Julkisella sektorilla merkittävät työllistäjät ovat Rautjärven kunta sekä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (Eksote).

 Palveluja 

 Koulutus- ja kulttuuri 
Rautjärven kunnassa oli aiemmin kaksi peruskoulun ala-astetta: kuntakeskuksessa Simpeleellä Kivijärven koulu ja kunnan eteläpäässä Rautjärven asemanseudulla Rautjärven aseman koulu.

Peruskoulun yläaste toimi Simpeleen yhteiskoulussa, ja samoissa tiloissa myös Rautjärven lukio.

Vuonna 2016 rakennettiin uusi koulurakennus, joka sai nimekseen Simpeleen koulu. Samassa rakennuksessa sijaitsevat ala- ja yläkoulu sekä Rautjärven lukio. Syy uuden koulun rakentamiselle oli sisäilmaongelmat vanhoissa tiloissa.

Muutosten jälkeen Rautjärven asemanseudulla opiskellaan esi- ja alkuopetusluokat Otsolan 0-2 -opetusryhmässä, joka kuuluu hallinnollisesti Simpeleen kouluun. Entisessä Kivijärven koulussa, nykyisessä Kivijärven toimintakeskuksessa toimii Rautjärven ja Parikkalan kuntien yhteinen kansalaisopisto Simpelejärven opisto.

Rautjärven kunnankirjastoon kuuluu Rautjärven pääkirjasto (Simpeleen kirjasto) ja Rautjärven asemankirjasto.

Kaupallisia palveluja
Rautjärven kunnassa on kolme päivittäistavarakauppaa: K-Market Hermanni ja S-market Simpele kuntakeskuksessa Simpeleellä sekä M Aseman Puoti Asemanseudulla. Kunnan alueella toimivat seuraavat kahvilat, ravintolat ja baarit: Kahvila Lounaskulma, Ravintola Simpele ja Sirpakka Baari Simpeleellä sekä Pub Kahvila Aseman Kello Asemanseudulla.

Valtatien 6 varrella sijaitsevat Simpeleen Liikenneasema Oy ja Neste Simpele -huoltoasema.

 Hallinto ja politiikka 
Rautjärvi sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa ja kuuluu Imatran seutukuntaan. Rautjärvi tekee yhteistyötä Imatran seutukunnan muiden kuntien, kuten Imatran, Ruokolahden ja Parikkalan kanssa. Vuonna 2025 nämä kunnat esittivät alueensa nimeämistä Suomen ensimmäiseksi erityistalousalueeksi. 

Kunnanjohtajana toimii Maria Kääriäinen, joka aloitti tehtävässään vuoden 2026 alussa. Hänen edeltäjänsä oli Harri Anttila, joka toimi kunnanjohtajan vuosina 2006–2026.

 Politiikka 
Kunnanvaltuustossa on 17 jäsentä. Vuoden 2025 kuntavaaleissa suurimmat puolueet olivat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) ja Suomen Keskusta.

Rautjärvi on jaettu kahteen äänestysalueeseen: Simpeleeseen ja Rautjärveen. Äänestysalueiden äänestyskäyttäytymiset poikkeavat toisistaan: Simpele on keskustaajama, jossa myös Simpeleen kartonkitehdas sijaitsee, ja jossa SDP on perinteisesti vahva. Rautjärvi puolestaan on maaseutumaisempi alue, jossa Keskusta on saanut enemmän kannatusta.

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.
 Vuosi SDP KESK KOK PS KD PRORjY Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % 2017 796  42,8 887  47,7, 87  4,7 91  4,9 –  – –  – 2021 642  40,4 579  36,5 123  7,7 204  12,8 40  2,5 –  – 2025 739  45,5 539  33,2 131  8,1 84  5,2 21  1,3 110  6,8
Vuonna 2025 perinteisten puolueiden rinnalle liittyi PRO Rautjärvi yhteislista.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Rautjärvellä toimi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Rautjärven seurakunta, mutta se liitettiin vuonna 2019 Ruokolahden seurakuntaan.
 Ruokolahden seurakunta

Rautjärven alue kuuluu myös Suomen ortodoksisen kirkon Lappeenrannan ortodoksinen seurakunnan toiminta-alueeseenhttps://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/lappeenrannan-ortodoksinen-seurakunta  ja on osa Pyhän Ursulan seurakuntaa Katolisen kirkon Helsingin hiippakunnassa.

Entiset seurakunnat
Historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Rautjärven kunnan nykyisellä alueella ovat:
 Simpeleen seurakunta (liitetty Rautjärven seurakuntaan 1999)

 Nähtävyyksiä 
 Hiitolanjoki, Simpeleen kautta virtaava ja Laatokkaan laskeva joki, johon Laatokan lohi nousee myös Suomen puolelle. Kulttuuri- ja teollisuushistoriallisesti merkittävä vesireitti, nykypäivänä virkistysalue maisemapolkuineen ja kalastusmahdollisuuksineen.
 Haukkavuori, Etelä-Karjalan korkein paikka Rautjärven ja Ruokolahden rajamailla.
 Iivanansaari, Koantaus-järvessä sijaitseva saari, jossa on kalterijääkäri Jussi Reinikaisen hautapaikka.
 Pirunkirkko, Torsansalossa, Linnavuoren pohjoisrinteen alla sijaitseva isonvihan aikainen suuri piiloluola.
 Laikon eli Ylimmäisen lähde, yksi Suomen suurimmista lähteistä Laikon kylässä.
 Miettilän historiallinen reservikasarmialue eli Kasarminkangas, sotahistoriallinen kasarmialue, jonka kasarmit on rakennettu vuosina 1881–1883. Yhdessä rakennuksista toimi Rautjärven kunnan kunnantoimisto vuosina 1922–1972.
 Rautjärven kotiseutumuseo, Sotahistoriakeskus Komendantin yhteydessä Miettilän Kasarminkankaalla sijaitseva museokohde.
 Kollaa ja Simo Häyhä -museo, museo, jossa on nähtävillä mm. talvisodan Kollaan taisteluun liittyvä näyttely.
 Niskapietiläntie, 19,5 km pitkä museotie yhdystiestä 3981 – Niskapietiläntie, joka johtaa Imatran Vuoksenniskalta Ruokolahden Huhtasenkylän kautta Rautjärven Niska-Pietilään ja sieltä edelleen Miettilään. Tie on osa Runon ja Rajan tietä ja sitä kautta Via Karelia -matkailutietä. Elokuussa vuosittainen Päivä Museotiellä -tapahtuma.
 Simpeleen Tehtaanpuisto, vuonna 1935 perustetun ja Yhtyneiden Paperitehtaiden puutarhasuunnittelijana toimineen puutarha-arkkitehti John Hausenin suunnittelema puisto.
 Rautjärven uusi kirkko, kesällä 2025 valmistunut puukirkko. Rautjärven vanha kirkko, vuonna 1881 valmistunut puukirkko tuhoutui tulipalossa jouluna 2022. 
 Simpeleen kirkko, 1933 valmistunut kivikirkko ja vuodesta 1999 yhdistyneen Rautjärven seurakunnan pääkirkko. Aiemmin vuonna 1922 perustetun Simpeleen seurakunnan kirkko.

 Tapahtumia 
 Simpeleen Antiikki ja Keräily Kesäpäivät, vuodesta 1999 järjestetyt monipuoliset antiikin ja keräilyn myyntimessut heinäkuun lopulla
 Rautjärven Kulttuuriviikko, useista eri tapahtumista vaihtuvissa paikoissa kunnan alueella koostuva kulttuurin teemaviikko heinäkuussa
 Rautjärven asemanseudun kylämessut
 Rautjärven asemanseudun traktorimarssi
 Miettilä Kollaus, Miettilän kylätapahtuma ja koko perheen tapahtumapäivä Kuntalan alueella
 Museotiepäivä, Niskapietiläntiellä elokuussa järjestettävä tapahtuma
 AsemaFest!, nuorille suunnattu musiikkifestivaali elokuussa Rautjärven asemanseudulla
 Marja-Liisan Hiihdot, Marja-Liisa Kirvesniemen nimikkohiihdot Konkalammen hiihtokeskuksessa Simpeleellä

Ruokakulttuuri
Rautjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianliha-perunalaatikko, lammaskaali, suolasiika ja puolukkavispipuuro.

 Urheilu ja vapaa-aika 
Simpeleen urheilukeskuksessa on yleisurheilukenttä (v. 2017 uusittu, Novotan-pinnoitteinen, kiertäviä 400 metrin ratoja 6/8 kpl, keskikenttä nurmella varustettu jalkapallokenttä, 600 henkilön betonikatsomo), pallokenttä (v. 2017 tekonurmikenttä), jääkiekkokaukalo ja kolme tenniskenttää sekä viereisellä Simpeleen koululla liikuntahalli ja sisäampumarata. Lisäksi Simpeleellä on keilahalli, painisali, kaksi kuntosalia ja Tehtaanpuistossa beach volley -kenttä sekä frisbeegolfrata.

Simpeleellä sijaitsee myös Konka Ski hiihtokeskus, jossa on laskettelurinteitä, hiihtolatuja ja hyppyrimäki.

 Rautjärveläisiä urheiluseuroja
 Rautjärven Urheilijat (Urheilun yleisseura, lajeina hiihto, kuntoliikunta, lentopallo, pesäpallo ja yleisurheilu)
 Simpeleen Urheilijat
 Simpeleen Vesa (Urheilun yleisseura, lajeina kuntoliikunta, paini, pöytätennis ja petanque)
 Simpeleen Hahlo
 Simpeleen Keilaajat
 RAPSU, Rautjärven ja Parikkalan kuntien alueella toimiva suunnistuksen erikoisseura

 Sanomalehdet 
Parikkalassa ja Rautjärvellä ilmestyy paikallislehti Parikkalan-Rautjärven Sanomat.

Rautjärvellä ilmestyi alun perin Kaakkoisseutu-niminen sanomalehti, joka perustettiin vuonna 1952 nimellä Simpeleen seutu. Lehden syntyyn vaikutti paikallinen tarve saada oma toimittaja, kun yhteistyö Parikkalan Sanomien kanssa ei toteutunut. Lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti vuonna 1953 ja siirtyi kaksipäiväiseksi 1966, jolloin se oli pitkään Suomen pienin kaksipäiväinen lehti. Lehteä painettiin Simpeleellä ja se oli yksi ensimmäisistä offset-painoon siirtyneistä suomalaislehdistä vuonna 1986. Keväällä 2007 Kaakkoisseutu yhdistyi Parikkalan Sanomien kanssa, ja yhdistynyt lehti sai nimikilpailun seurauksena nimekseen Parikkalan-Rautjärven Sanomat (PaRaS).

 Liikenneyhteydet 
Kunnan läpi kulkevat lounas-koillissuunnassa valtatie 6 ja Karjalan rata.

Simpeleen asemalta on junayhteydet Helsingin ja Joensuun suuntiin. Asemalla pysähtyy kymmenen Helsingin ja Joensuun välistä junavuoroa, yhdeksän InterCity-junavuoroa sekä yksi Pendolino-junavuoro.

Rautjärven kuntaa lähimmät lentoasemat ovat Lappeenrannassa ja Savonlinnassa. Lappeenrannan lentoasemalta on tarjolla kansainvälisiä lentoyhteyksiä, ja Savonlinnan lentoasemalta lennetään Helsinkiin.

Lähin Suomen ja Venäjän välinen kansainvälinen rajanylityspaikka Imatra-Enso sijaitsee Imatran Pelkolassa, noin 50 km kuntakeskus Simpeleeltä ja noin 30 km Rautjärven asemanseudulta. 

 Etäisyyksiä maanteitse 
 Suomessa 
 Parikkala, 18 km
 Ruokolahti, 38 km
 Imatra, 41 km
 Punkaharju, 43 km
 Savonlinna, 77 km
 Lappeenranta, 78 km

Venäjälle 
 Viipuri, 105 km
 Pietari, 240 km

Välimatkat on mitattu kuntakeskus Simpeleen eteläisestä valtatie 6:n liittymästä.

Tunnettuja Rautjärvellä syntyneitä henkilöitä
 Johannes Häyhä, opettaja ja kirjailija
 Simo Häyhä, talvisodan tarkka-ampuja, jota esitellään Kollaa ja Simo Häyhä -museossa Miettilässä
 Karl Henrik Jakob Ignatius, pappi ja kirjailija
 Jesse Joronen, jalkapalloilija
 Elisa Kirvesniemi, seitsenottelija
 Jorma Kosunen, rajavartiojoukkojen eversti ja urheiluvaikuttaja
 Jaakko Leskinen, kauppaneuvos
 Matti Mononen, seiväshyppääjä
 Heidi Nokelainen, keihäänheittäjä
 Olli Pajari, kansanedustaja
 Marika Partinen, yleisurheilija
 Lea Piltti, oopperalaulaja
 Hannes Pulkkinen, kansakoulunopettaja ja kansanedustaja
 Yrjö Roiha, lähetyssaarnaaja
 Martti Siisiäinen, professori ja tutkija
 Jouni Vento, jääkiekkoilija
 Lauri Vilkko, nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti

 Katso myös 
 Luettelo Rautjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Rautjärven kunnan kotisivut
 Rautjärvi Travel
 Tilastokeskus – Rautjärven avainluvut
 GoSaimaa.com-matkailusivusto

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit