Varallisuus

Varallisuus tarkoittaa pääomaa ja toisinaan myös muunlaisia varallisuuden lajeja. Varallisuutta voidaan mitata useilla tavoilla riippuen siitä, mitä omaisuuslajeja otetaan mukaan tarkasteluun.

Kehittyneiden maiden varallisuus jakautuu suurin piirtein puoliksi asuinkiinteistöihin ja tuotannolliseen pääomaan.Piketty, s. 58

 Varallisuus ja pääoma 
Käsitteitä varallisuus ja pääoma pidetään taloustieteessä toisinaan synonyymeinä, kun taas toisinaan ne erotetaan toisistaan. Joidenkin määritelmien mukaan pääoma on varallisuutta, jonka ihminen on luonut, erotukseksi muusta varallisuudesta kuten maa tai luonnonvarat. Toisten määritelmien mukaan pääoma on tuotantoprosessissa käytettävää varallisuutta erotukseksi sellaisesta varallisuudesta kuten kulta, jota käytetään vain arvon säilyttäjänä.

 Kansanvarallisuus 

Kansanvarallisuus eli kansallisvarallisuus on julkisen varallisuuden ja yksityisen varallisuuden summa. Julkinen varallisuus tarkoittaa valtion ja muiden julkisyhteisöjen nettovarallisuutta. Yksityinen varallisuus tarkoittaa yksityisten talousyksiköiden nettovarallisuutta. Nettovarallisuus lasketaan siten, että varojen markkina-arvosta vähennetään velkojen markkina-arvo.Piketty, s. 55, 118

Kansanvarallisuus = yksityinen varallisuus + julkinen varallisuus

Julkinen varallisuus on useimmissa teollisuusmaissa pieni – tai negatiivinen, jos julkinen velka ylittää julkiset varat. Kansanvarallisuus on nykyään lähes kaikkialla valtaosaltaan yksityistä varallisuutta. Aina ei näin kuitenkaan ole ollut.Piketty, s. 55

 Maailman varallisuus 
Pelkästään maailman kotitalouksien vauraus on yhteensä 241 biljoonaa dollaria (2013) ja nousee arviolta 40 % viidessä vuodessa. Korkeimmat luvut ovat Yhdysvaltojen nettovarallisuus 100 biljoonaa dollaria ja Sveitsin 0,51 miljoonaa dollaria/asukas.

4 000 dollarilla pääsee varakkaampaan puoliskoon, 75 000 dollarilla 10 %:iin ja 753 000 dollarilla rikkaimpaan 1 %:iin.https://www.credit-suisse.com/fi/en/news-and-expertise/research/credit-suisse-research-institute/news-and-videos.article.html/article/pwp/news-and-expertise/2013/10/en/global-wealth-reaches-new-all-time-high.html

Professori Tim Harfordin mukaan pikkulapsikin omistaa enemmän kuin 2 miljardia köyhintä yhteensä, koska pikkulapsella ei ole velkaa toisin kuin köyhimmillä.

Rikkaiden maiden asukkailla oli vuonna 2010 keskimäärin 180 000 euroa varallisuutta ja 30 000 euron vuositulot. Varallisuudesta 90 000 euroa oli asuinkiinteistöjä. Saman verran oli osakkeita, obligaatioita, säästöjä ja muita sijoituksia. Varallisuuden jakautuminen kahteen yhtä suureen osaan on hyvä nyrkkisääntö, vaikka maiden välillä olikin eroja.

 Varallisuuserot 
Maailman historiallisia varallisuuseroja tutkineen Thomas Pikettyn mukaan kaikissa tunnetuissa yhteiskunnissa kaikkina aikoina pätee seuraava havainto: Väestön vähiten omistavan puolikkaan varallisuus on mitätön, tavallisesti enintään 5 % kokonaisvarallisuudesta. Varakkain kymmenesosa omistaa selvästi suurimman osan kaikesta omistamisen arvoisesta (tavallisesti 60–90 %). Ääripäiden väliin jäävä osa, jota Piketty kutsuu ”keskiluokaksi”, kattaa 40 % väestöstä. Se omistaa varallisuudesta loput 5–35 %. ”Keskiluokan” omistusosuudessa on tapahtunut 1900-luvulla huomattava nousu niin, että nykyisin ”keskiluokan” osuus kokonaisvarallisuudesta vaihtelee 1/4 ja 1/3 välillä.Piketty, s. 303–304

Ruotsissa kotitalouksien varallisuuserot ovat Gini-mittarilla 0,05 suuremmat kuin USA:ssa, 0,20 suuremmat kuin Suomessa.Concentration among the Rich , Anthony B. Atkinson, Research Paper No. 2006/151, United Nations University, UNU-WIDER, December 2006, page 2 Sveitsiläisen UBS-pankin julkaiseman 29 maata käsittävän raportin mukaan suomalaisten varallisuuserot kasvoivat vuosina 2008–2023 vertailun toiseksi eniten.

Suomen rikkain prosentti omisti 12-15 % varallisuudesta vuonna 2014, 40 % vuonna 1914.

Sijoitustietokirjailija, ekonomi Seppo Saarion mukaan merkittävin varallisuuserojen syy Suomessa on se, että suomalaiset eivät osaa sijoittaa rahojaan ja poliitikot eivät säädä eläkevarojen sijoittamislakeja järkeviksi. Esimerkiksi 10 000 euron osakesijoitus kasvaa 30 vuodessa 229 000 euroon mutta korkotalletus vain 18 100 euroon.

Suomalaisten varallisuus
 Kotitalouksien varallisuus 
Suomalaisten aikuisten mediaanivarallisuus on 87 878 dollaria, maailman 23. korkein vuonna 2023. (Puolet on siis tätä varakkaampia.) Sen sijaan keskimääräinen varallisuus oli ainakin 25 maassa korkeampi kuin Suomessa, koska Suomessa varallisuuserot ovat pienempiä.

Suomen kotitalouksien nettovarallisuuden mediaani oli vuonna 2013 yhteensä 110 000 euroa. Keskimääräinen nettovarallisuus oli 195 300 euroa, mikä on seuraus siitä, että varallisuus on jakautunut epätasaisesti.
Varakkain kymmenesosa omisti nettovaroista noin 45 %. Vähävaraisin puolikas kotitalouksista omisti varoista ainoastaan 7 %. Nettovarallisuus oli negatiivinen noin 9 prosentilla kotitalouksista. Niiden velat ylittivät varojen arvon. Vastaavasti vuonna 2016 varakkain kymmenesosa omisti nettovaroista jo noin 47 %. Vuonna 2016 vähävaraisin puolikas kotitalouksista omisti varoista ainoastaan noin 6 %.

Nettovarallisuus tässä yhteydessä koostuu reaali- ja rahoitusvarallisuudesta, josta on vähennetty kotitalouden velat. Reaalivarallisuus koostuu asunnoista, kulkuvälineistä, metsistä, pelloista ja yritysvarallisuudesta. Se vuonna 2013 muodosti 79 % kotitalouksien varoista. Loput 21 % oli rahoitusvaroja, joihin luetaan tavanomaisten pankkitalletusten lisäksi sijoitukset.

Vuonna 2013 omassa asunnossa asui kotitalouksista 68 %, kun taas asuntovelkaa oli kotitalouksista kolmasosalla. Oma asunto muodosti kokonaisvarallisuudesta 53 %. Kun lasketaan yhteen oma asunto, loma-asunnot, sijoitus- ja muut asunnot, asunnot muodostivat kotitalouksien varoista kaikkiaan 69 %.

Samana vuonna yli puolella kotitalouksista oli myös muuta rahoitusomaisuutta kuin talletuksia. Tavallisimpia olivat sijoitusrahastot ja pörssiosakkeet. Noteerattomia osakkeita oli 12 prosentilla, peltoa oli 10 prosentilla ja metsää 15 prosentilla kotitalouksista.

Ikäryhmittäin tarkasteltuna on nettovarallisuus oli vanhemmilla ikäluokilla nuoria suurempaa. Omaisuus karttuu iän myötä muun muassa säästämällä, perimällä ja arvonnousujen kautta. Eniten nettovarallisuutta oli vuonna 2013 65–74-vuotiailla, mutta sitä vanhemmilla nettovarallisuus oli taas alhaisempaa. Kun velkoja ei oteta huomioon, bruttovarallisuus oli suurinta 35–54-vuotiailla. Nuoret alle 25-vuotiaat olivat molemmilla tavoin laskien kaikkein köyhimpiä. Heillä oli varoja tuskin ollenkaan.

2019 rikkain 10% omisti jo lähes 50% varallisuudesta ja köyhin 50 % vain noin 5 %. Rikkaiden rikastuminen ja köyhien köyhtyminen on jatkunut suomessa vuodesta 1988.Vaurain kymmenesosa omistaa jo liki puolet Suomen nettovarallisuudesta Yle, 2021

Suomen miljonäärit 2008
Capgeminin ja Merrill Lynchin selvityksen mukaan vuonna 2008 Suomessa oli 19 700 rikasta, kun rikkaaksi luettiin henkilö, jolla on kiinteistöt pois lukien omaisuutta vähintään miljoonan dollarin verran. Rikkaiden määrä oli laskenut 23 prosentilla edellisvuoden 25 600:sta.

Talletukset
Suomalaisilla yrityksillä, kotitalouksilla ja muilla oli tammikuussa 2012 talletuksia 123 miljardia euroa ja sijoitusrahastoissa 57,7 miljardia euroa, yhteensä 181 miljardia euroa. Jokaista suomalaista kohti tämä tarkoittaa noin 35 000 euroa.
Talletukset
yrityksillä 24,6 miljardia
kotitalouksilla 81,9 miljardia
käyttelytileillä 42,9 miljardia
määräaikaistalletuksissa 24,4 miljardia
sijoitustileillä 14,6 miljardia
muut 16,6 miljardia
Sijoitusrahastot
57,7 miljardia

Lainat
Suomalaisilla yrityksillä, kotitalouksilla ja muilla oli tammikuussa 2012 lainaa 181,5 miljardia euroa. Jokaista suomalaista kohti tämä tarkoittaa noin 36 000 euroa.
yritykset 61 miljardia
kotitaloudet 110 miljardia
asuntolainat 81,9 miljardia
kulutusluottoja 12,9 miljardia
muuta lainaa 15 miljardia
opintolainoja 1,5 miljardia
muut 10,8 miljardia

 Rikastumisen tavat 
Suomalaisten mielestä lottoaminen oli hyväksyttävin tapa rikastua, hyväksyttävämpi kuin yrittäminen. Helsingin Sanomat muistuttaa, että monet yrittämällä verotilastojen kärkeen nousseet ovat panostaneet yritykseen elämänsä ja riskeeranneet siihen omaisuutensa, tehneet kauan pitkiä työpäiviä ja työllistäneet muita.

Rikkaus ja altruismi 
Subjektiivinen vauraus korreloi positiivisesti kaikkien prososiaalisuuden muotojen kanssa ennakkorekisteröidyssä tutkimuksessa, jossa oli 80 337 ihmistä 76 maasta edustaen 90 prosenttia globaalista väestöstä. Objektiivinen vauraus korreloi positiivisesti vastavuoroisuuden, lahjoittamisen, vapaaehtoistyön ja muukalaisten auttamisen kanssa mutta negatiivisesti luottamuksen kanssa. Tulokset olivat erittäin yhtäpitäviä ympäri maailman, ilman minkäänlaista systeemista vaihtelua.

Rikkaat maat ja kussakin maassa rikkaat ihmiset auttoivat juutalaisia holokaustin aikana useammin kuin köyhät, vaikka kontrolloitaisiin auttamisen helppous, kuten kodin huoneiden lukumäärä. Tutkimus tukee näkemystä, että hyvätuloisemmat ovat altruistisempia. Rikkailla voi myös olla enemmän menetettävää.

 Rikkaimmat ihmiset 

Avustusjärjestö Oxfam julkaisi 2014 raportin, jonka mukaan entistä suurempi varallisuus on keskittynyt entistä pienemmälle määrälle henkilöitä maailmassa. Tilanne kärjistynyt erityisesti vuonna 2008 alkaneen talouskriisin myötä. Raportin mukaan puolella maailman köyhimmistä (740 000 000 000 €) on saman verran varallisuutta mitä 85 rikkaimmalla.85 rikkainta omistaa yhtä paljon kuin puolet maailman väestöstä , Helsingin Sanomat, viitattu 20.1.2014

Ennen teollista vallankumousta ja kansainvälisen kaupan kehittymistä poliittinen valta oli tärkein avain rikkauteen. Esimerkiksi Julius Caesar oli uransa huipulla Rooman valtakunnan ja todennäköisesti koko silloisen maailman rikkain mies. Uudemmalla ajalla maailman rikkaimman ihmisen titteliä tai ainakin arviota tällaisesta asemasta ovat pitäneet hallussaan muun muassa John D. Rockefeller, Jean Paul Getty ja Bill Gates.

Forbes-lehti arvioi vuonna 2011 seuraavat henkilöt maailman rikkaimmiksi (luvut miljardeina euroina). Forbes-lehden luettelo perustuu henkilöiden omistamien osakkeiden yhteisarvoon arviointihetkellä.

 Carlos Slim Helú (Meksiko): 74,0
 Bill Gates (Yhdysvallat): 80,6
 Warren Buffett (Yhdysvallat): 50,0
 Bernard Arnault (Ranska): 41,0
 Larry Ellison (Yhdysvallat): 39,5
 Lakshmi Mittal (Intia): 31,1
 Amancio Ortega (Espanja): 31,0
 Eike Batista (Brasilia): 30,0
 Mukesh Ambani (Intia): 27,0
 Christy Walton (Yhdysvallat): 26,5

 Katso myös 
 Köyhyys
 Nettovarallisuus
 Pääoma
 Yhteiskuntaluokka

Lähteet
Jokaisella suomalaisella varallisuutta 73 387 euroa , Helsingin Sanomat, 10.2.2007.
Arvio suomalaisten varallisuudesta, Tilastokeskus, 19.2.2007.

Viitteet

 Kirjallisuutta 
 Jaatinen, Satu: Ökykirja (Multikustannus, 2007)

Aiheesta muualla
Yle Historia: Salakauppaa, kuutamourakointia ja tuntikaupalla töitä - suomalaisten ei ole koskaan ollut helppo vaurastua

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit