Kone (yritys)

KONE Oyj on suomalainen hissejä ja liukuportaita sekä -ovia valmistava yhtiö. Yhtiö valmistaa hissejä, liukuportaita ja -ovia sekä tarjoaa palveluja niiden kunnossapitoon ja nykyaikaistamiseen.Kone.com KONE lyhyesti Tuotevalikoimiin kuuluvat myös liukukäytävät, automaattiovet sekä valvonta- ja ohjausjärjestelmät.Kone.com Tuotteet ja ratkaisut jokaiseen rakennukseen  

Vuonna 2018 Koneen liikevaihto oli noin 9 miljardia euroa ja yhtiö työllisti noin 57 000 henkilöä. Koneen B-sarjan osake noteerataan Helsingin pörssissä. Vuonna 2017 Kone oli liikevaihdolla mitattuna Suomen kuudenneksi suurin yritysTalouselämä 21/2018.

 Historiaa ja omistus 
Koneen edeltäjä oli 1905 perustettu Koneliike Tarmo, joka osti, korjasi ja myi käytettyjä koneita. Ab Gottfr. Strömberg Oy osti liikkeen vuonna 1910, ja siitä muodostettiin osakeyhtiö Kone Oy. Tällä ei aluksi ollut mitään tekemistä hissien kanssa.Pitäjänmäki muistelee: Oy Strömberg Ab Myöhemmin tarkoituksena oli tuoda maahan Graham Brothersin hissejä. Päämiehen sanottua lisenssisopimuksen irti Kone aloitti oman hissituotannon vuonna 1918. Vuonna 1924 Harald Herlin osti yhtiön, ja Kone on siitä lähtien ollut Herlinin suvun omistuksessa. Koneen hallituksen puheenjohtajina ovat toimineet Harald Herlin vuosina 1924–1941, Heikki H. Herlin vuosina 1941–1987, Pekka Herlin vuosina 1987–2003 sekä Antti Herlin vuodesta 2003 lähtien.

Yhtiön alkuvaiheen merkittävin työ oli Stockmannin Helsingin tavaratalon liukuportaitten ja hissien rakentaminen. Sotien jälkeen yhtiö toimitti hissejä, liukuportaita ja nostureita sotakorvausmateriaalina Neuvostoliittoon. 1950-luvulla Kone toi markkinoille hissien automaattiovet sekä hydrauliset ja ryhmäohjainhissit. Ensimmäinen ulkomainen tytäryhtiö perustettiin Ruotsiin vuonna 1957. 

Koneen B-osakkeet listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1967, minkä jälkeen Kone aloitti aktiivisen yrityskauppoihin perustuvan kansainvälistymisen. Ostamalla jopa itseään suurempia yrityksiä Kone sai merkittävän aseman markkinoilla. Merkittäviä yritysostoja olivat vuonna 1968 ruotsalaisen ASEAn hissiyhtiön Asea-Grahamin ja sen pohjoismaisten tytäryhtiöiden osto, Westinghousen Euroopan-hissiliiketoiminnan osto vuonna 1974 sekä laivojen lastinkäsittelylaitteita valmistaneiden Navire Cargo Gear Ab:n ja MacGregor-yhtymän osto vuosina 1982–1983. 

Laajentumisvaihe kesti 1980-luvulle asti. Myös tuotevalikoima laajeni: yhtiö valmisti nostureita, laivojen lastinkäsittelylaitteita, puunkäsittelylaitteita, louhintalaitteita, kuljettimia, korkeapaineputkistoja sekä sairaala- ja laboratorioelektroniikkaa. 1990-luvun alussa yhtiö keskittyi hissien ja liukuportaiden valmistukseen ja myi useimmat muut liiketoiminnat. Nosturiyksikkönsä Kone eriytti vuonna 1994 KCI Konecranes International Oy -nimiseksi yhtiöksi. Lastinkäsittelyratkaisut erotettiin kesäkuussa 2005 Cargotec Oyj -nimiseen uuteen yhtiöön.

Euroopan unionin komissio langetti keväällä 2006 Koneelle yli 140 miljoonan euron sakot osallisuudesta hintakartelliin Euroopan markkinoilla. Kartellissa oli mukana viisi hissiyhtiötä, joiden saamat kartellisakot nousivat yhteensä lähes miljardiin euroon. Joulukuussa 2007 Kone sai kartelliyhteistyöstä Itävallassa 22,5 miljoonan euron sakot kilpailua rajoittavista toimista hissi- ja liukuporrasmarkkinoilla. Tässäkin kartellissa oli mukana viisi yhtiötä. 

Vuonna 2018 hallituksen puheenjohtaja Herlin kävi neuvotteluja Koneen ja ThyssenKruppin hissitoimintojen yhdistämisestä, jonka seurauksena Koneesta olisi tullut maailman suurin hissiyhtiö.https://www.hs.fi/talous/art-2000005849972.html

Tammikuussa 2020 Kone ilmoitti tehneensä ostotarjouksen ThyssenKruppin hissiliiketoiminnasta. Helmikuussa 2020 ThyssenKrupp hylkäsi Koneen tekemän ostotarjouksen ja ilmoitti jatkavansa neuvotteluita kahden pääomasijoittajan kanssa.

Lokakuussa 2023 Kone ilmoitti myyneensä Venäjän toimintonsa S8 Capital -holdingyhtiölle.

Omistus
Koneen suurimmat osakkeenomistajat 30. kesäkuuta 2025 olivat seuraavat:

 Antti Herlin (ja hänen määräysvallassaan olevat sijoitusyhtiöt) – 23,35 %
 Polttina Oy (Ilona Herlinin sijoitusyhtiö) – 3,26 %
 Wipunen varainhallinta Oy (Ilkka Herlinin sijoitusyhtiö) – 3,09 %
 Koneen Säätiö – 2,93 %
 Kone Oyj – 2,18 %
 Heikintorppa Oy (Heikki Herlinin sijoitusyhtiö) – 1,89 %
 Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma – 1,31 %
 Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen – 1,29 %
 Olli Edvard Blåberg – 1,04 %
 Riikantorppa Oy (Heikki Herlinin sijoitusyhtiö) – 0,93 %

Henkilöstö ja toimipisteet 
Nykyisin Koneella on yli 1 000 toimipistettä noin 60 maassa. Konserni toimii maailmanlaajuisesti, ja sen palveluksessa on yli 50 000 työntekijää . KONE Oyj:n tuotantolaitos Suomessa sijaitsee Hyvinkäällä, jossa toiminta aloitettiin vuonna 1966, aluksi pelkkänä sähkömoottoritehtaana. Paikkakunnalla tuotantolaitoksilla on oma ammattioppilaitos, jossa koulutetaan henkilöstöä yhtiön omiin tarpeisiin muun muassa hissien huolto- ja asennustehtäviin. Hyvinkäällä sijaitsee myös hissien testaamiseen tarkoitettu Koneen hissitorni. 

Pääkonttori 
Kone muutti konsernihallintonsa Helsingin Munkkiniemestä Espoon Keilaniemeen vuonna 2001. Nykyinen konsernihallinnon rakennus, Kone Building, on Espoon tunnetuimpia maamerkkejä ja pääkaupunkiseudun kuudenneksi korkein rakennus. Rakennus on 73 metriä korkea eli metrin korkeampi kuin Helsingin olympiastadionin torni. Kone myi 30. marraskuuta 2007 konsernihallintorakennuksensa 35 miljoonalla eurolla saksalaiselle Hansainvestille ja siirtyi tilojen pitkäaikaiseksi vuokralaiseksi. Vaikka konsernia hallitaankin nykyisin Keilaniemestä, yhtiön pääkonttori on edelleen Munkkiniemen kartano.

 Yrityksen johdossa olleet 
 insinööri Harald Herlin, toimitusjohtaja 1924–1932
 dipl. insinööri, vuorineuvos Heikki H. Herlin, toimitusjohtaja 1932–1964
 ekonomi Pekka Herlin, toimitusjohtaja 1964–1996
 Antti Herlin, pääjohtaja 1996–2005
 dipl.ins. Matti Alahuhta, toimitusjohtaja 2005–2014
 ekonomi Henrik Ehrnrooth, toimitusjohtaja 2014–2023
 Philippe Delorme, toimitusjohtaja 2024–

 Tuotekehitys 
Lähes satavuotisen historiansa Kone on tehnyt useita hissitekniikkaa eteenpäin vieviä keksintöjä. Vuonna 1996 Kone esitteli uuden hissikonseptin, Kone MonoSpace -hissityypin, jossa ei tarvita konehuonetta. Konehuoneettomasta konseptista on sen jälkeen tullut maailmanlaajuinen hissistandardi uusiin rakennuksiin. Vuonna 2004 Kone esitteli Kone MaxiSpace -konseptin, jossa ei tarvita lainkaan vastapainoa. Tällöin hissikuiluun mahtuu tavanomaista suurempi hissikori. Vuonna 2013 Kone esitteli Kone UltraRope -hiilikuituköyden, joka on tarkoitettu korkeaan rakentamiseen.http://www.kone.com/corporate/fi/lehdisto/lehdistotiedotteet/pages/kone-ultrarope(tm)---teknologinen-läpimurto-korkeiden-rakennusten-hisseihin-2013-06-10.aspx

Koneen tuotekehityksen luotettavuuslaboratorio ylläpitää Hyvinkäällä useita testitorneja, joissa voidaan suorittaa turvallisuuteen, laatuun ja luotettavuuteen liittyviä testejä.

Korkean rakentamisen testauslaitokset
Koneella oli 2018 kaksi korkean rakentamisen testauslaitosta Suomessa ja Kiinassa. 1990-luvun lopulla Kone rakensi hissien koelaitoksen Lohjalla sijaitsevan Tytyrin kalkkikaivoksen käytöstä poistettuihin kuiluihin. Vuonna 2017 tehdyn uusimman laajennuksen jälkeen kuiluja oli 11. Syvimmässä kuilussa hissiä voi liikuttaa 305 metrin matkan ja Koneen mukaan tämä testikuilu on maailman syvin. Koelaitoksessa testataan hissien aerodynamiikkaa, turvalaitteita, ajomukavuutta ja energiankulutusta. 2017 Tytyrin laboratorion nopein hissi ylsi 19 m/s vauhtiin ja pudotuksessa saavutettiin 26 m/s.

Toinen testauslaitos on Kiinan Kunshanissa oleva 235,6 m korkea testitorni, jossa on 12 kuilua.

 Johtoryhmä ja hallitus 

 Johtoryhmä 

 Philippe Delorme, toimitusjohtaja (2024–)
 Nicolas Alchal, Commercial & Operations
 Joe Bao, Kiinan alue
 Kaija Bridger, henkilöstö ja viestintä
 Johannes Frände, lakiasiainjohtaja
 Samer Halabi, Aasian ja Tyynenmeren alue, Afrikka ja Lähi-itä
 Ilkka Hara, talousjohtaja
 Mikko Korte, toimitusketju
 Karla Lindahl, Eurooppa
 Tomio Pihkala, teknologiajohtaja
 Ken Schmid, Amerikka
 Kaori Uehigashi, strategia ja transformaatio

 Hallitus 

 Antti Herlin, hallituksen puheenjohtaja (2003–)
 Jussi Herlin, hallituksen varapuheenjohtaja
 Banmali Agrawala, hallituksen jäsen
 Matti Alahuhta, hallituksen jäsen
 Susan Duinhoven, hallituksen jäsen
 Marika Fredriksson, hallituksen jäsen
 Iiris Herlin, hallituksen jäsen
 Timo Ihamuotila, hallituksen jäsen
 Krishna Mikkilineni, hallituksen jäsen

 Yritysvastuu 
Finnwatchin vuonna 2012 tekemän selvityksen mukaan Koneen Meksikon-tehtaalla rajoitettiin työntekijöiden vapaata järjestäytymisoikeutta.Finnwatch. (2012). Meksikossa toimivissa suomalaisyrityksissä loukataan vapaata järjestäytymisoikeutta. Viitattu 15.11.2013 Finnwatch: Kone ja muut polkevat ay-oikeuksia Meksikossa Taloussanomat. 12.12.2012 Viitattu 19.11.2013

 Tunnustukset 
Kone valittiin tutkimusyhtiö T-Media Oy:n Luottamus&Maine-tutkimuksessa vuosina Suomen maineikkaimmaksi yritykseksi vuosina 2013, 2015 ja 2016  sekä T-Median työnantajakuvatutkimuksessa Suomen toiseksi maineikkaimmaksi työnantajaksi vuosina 2015 ja 2016.

 Lähteet 

Kirjallisuutta



 Aiheesta muualla 

 KONE
 Pörssitieto: Kone Oyj – Osakehistoria
 Kotimainen hissienvalmistus A. B. Kone O. Y. Helsingissä, Suomen Kuvalehti, 02.06.1923, nro 22, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:OMX Helsinki 25 -indeksi
Luokka:OMX Nordic 40 -indeksi
Luokka:Rakentamisen tuotemerkit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
*