Toholampi

Toholampi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

Toholampi tunnetaan Lestijokilaakson maitokuntana. Toholammin asutus seuraa nauhamaisesti jokivartta pitkin. Lestijoki on kunnan maisemallinen selkäranka, jonka jokilaaksoa kuvaavat kumpuilevat pellot. Jokivarren itäpuolella maasto muuttuu Suomenselän vedenjakaja-alueeksi soineen ja pienine järvineen. 

Toholammin naapurikunnat ovat Kannus, Kokkola, Lestijärvi ja Sievi.

 Elinkeinot 
Toholampi on maatalousvaltainen kunta, jonka elinkeinorakenteessa korostuvat kaiken kaikkiaan alkutuotanto ja jalostus. Merkittäviä työnantajia paikkakunnalla ovat muiden muassa kotimaisten pullotettujen lähdevesien markkinajohtaja, juomatuotevalmistaja Finn Spring Oy, Kuljetusliike Janne Tiainen Oy, meijeriosuuskunta Maitokolmio, Pramia Oy:n tytäryhtiö Pramia Plastic, Keski-Pohjanmaan hyvinvointialue sekä Toholammin kunta.

Toholammilla toimii lisäksi lomituspäivien määrällä mitattuna Suomen suurin maatalouslomituksen paikallisyksikkö, joka järjestää lomituspalvelut Toholammin, Alavieskan, Halsuan, Kaustisen, Lestijärven, Kärsämäen, Merijärven, Perhon, Pyhäjoen, Reisjärven, Sievin ja Vetelin kuntien ja Haapajärven, Haapaveden, Kalajoen, Kannuksen, Nivalan, Oulaisten, Pyhäjärven, Raahen, ja Ylivieskan kaupunkien alueella sekä Kokkolan kaupungista entisten Ullavan, Kälviän ja Lohtajan kuntien alueella.

Historia
Ihminen saapui Toholammin seudulle kampakeraamisen kulttuurin aikoihin. Kivikautisia asuinpaikkoja on seudulta löydetty seitsemän mm. Lahnalammilta ja Sykäräisistä. Esinelöytöjä on tehty myös runsaasti seudulla. Kampakeraamisen kulttuurin lopulla Lestijoen laakso näyttää menettäneen asutuksen, sillä ainakin löytöjä on sangen niukasti. Pronssi- ja rautakautisia löytöjä on tehty myös hyvin vähän seudulta.

Suomalaiset saapuivat 1100 jaa. saamelaisten erämaille ja nämä väistyivät suomalaisten alta tai sulautuivat tulokkaisiin. Kainulaisiksi ja myöhemmin pirkkalaisiksi nimetyt pohjankävijät olivat kotoisin Satakunnasta ja Suur-Pirkkalan pitäjistä. Osa satakuntalaisista erämiehistä asettui 1200-luvulla asumaan Keski-Pohjanmaan jokien suihin. Nimistötutkimus tukee satakuntalaisten eränkäyntiä, sillä esim. Toholammin Oravalla on vastineensa Karkun pitäjän Oravalassa (nyk. Oravula). Myös hämäläiset ulottivat eräretkensä Pohjanmaalle. Toholammin monet Jämsä-nimet viittaavat Päijänteen rannoille. Entisen Pirkkalan pitäjän, nykyisen Tampereen alueella sijaitsevien Tohloppi-järven ja entisen Tohloppilan kylän nimillä on nimistötutkimuksen mukaan todennäköisesti yhteiset juuret Toholammin pitäjännimen kanssa.Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 254. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. .

Toholammin varhaisin tunnettu asukas lienee vuoden 1551 nokkaveroluettelossa ensi kerran mainittu Matti Oravainen. Toholammin asutus erotettiin verokirjassa ensi kertaa Ylikannuksesta vuonna 1568 Kalliokosken kylänä, jonne verokirjaan ensimmäisenä merkitty Antti Antinpoika oli perustanut uudistilansa. Yhteensä Toholammin verokirjoihin oli merkitty 9 asukasta. Kalliokosken asukas häviää kuitenkin pian verokirjoista ja kylä saa tutun Toholampi-nimensä Lestijoessa olevan vähäisen laajentuman mukaan. Pitäjän peltoala oli vuonna 1570 viisi hehtaaria. Seuraavina vuosikymmeninä kylän asukasluku ei kasvanut ollenkaan. 1590-luvulla Toholammin asukasmäärä kaksinkertaistui nuijasodasta huolimatta, kun savolaiset muuttivat seudulle. Hallinnollisesti Toholampi kuului Suur-Lohtajaan.

Toholammin asutuskehitys katkesi 1600-luvulla Ruotsin sotiessa suurvalta-aseman ylläpitämiseksi. Vuonna 1624 verotarkastuksessa todettiin Suur-Lohtajan parhaimpien tervametsien löytyvän Kannuksen Mutkalammilta ja Toholammilta. Tervanpoltosta tuli ensimmäinen apuelinkeino, joka auttoi talonpoikia irrottautumaan puhtaasta luontaistaloudesta ja siirtymään luottotalouteen. Yhden talon tervantuotanto saattoi jo 1600-luvulla nousta useisiin kymmeniin tynnyreihin ja tämän vuoksi käräjilläkin riideltiin tervasta useasti. Myös pienimuotoista raudanvalmistusta harrastettiin seudulla. Talonpojat valmistivat ankkureita ja muita suurempia taontatöitä vesivoimalla käyvien väkivasaroiden avulla, jotka olivat yksityisiä tai useampien talojen yhteisiä. Rautateollisuus kuitenkin alkoi laantua 1700-luvulla.

Toholammin ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1665 Toholammin rannalle Lestijoen varrelle. Vuoden 1700 rovastintarkastuksessa todettiin, että sade ja lumi löivät kirkonnurkista sisään. Uusi kirkko valmistui samalle paikalle vuonna 1765. Rakennusmestarina toimi kalajokilainen Matti Jylkkä. Vaikka toholampilaiset olivat saaneet oman kirkon jo vuonna 1665, he saivat ensimmäisen asuntopapin vasta 90 vuotta myöhemmin. Omaksi kappeliseurakunnaksi Toholampi erotettiin Lohtajan seurakunnasta 18. elokuuta 1775.

Toholammin talomäärä pysyi 1700-luvun alussa samana kuin se oli ollut 1600-luvulla. Tästä pitivät huolen 1600-luvulla lopulla Pohjanmaata vavisuttaneet suuret kuolonvuodet ja vuonna 1714 alkanut isoviha. Isonvihan aikana venäläiset tulivat ensimmäistä kertaa seudulle. Toholammilla surmattiin isonvihan aikana kymmenittäin viattomia ihmisiä sekä poltettiin taloja ja tapettiin karjaa. Isonvihan jälkeen alkoi voimakas jälleenrakennuskausi. Toholammin asutuskäyrä oli vuosien 1723–1808 Suur-Lohtajan kylistä kaikkein jyrkin, sillä talolukumäärä nousi tuolloin 26 talosta 122 taloon.

pienoiskuva|vasen|Toholammin kirkko
Vaasan läänin kuvernööri tuomitsi vuonna 1851 Toholammin ylikyläläisten kannan mukaisesti vanhan kirkon korjauskelvottomaksi ja velvoitti seurakunnan hankkimaan rakennusluvan ja piirustukset uudelle kirkolle. Piirustukset laati arkkitehti Carl Axel Setterberg vuonna 1857. Rakennusmestariksi valittiin Jaakko Kuorikoski Kaustiselta. Vanha kirkko hajotettiin uuden kirkon tarpeiksi. Uusi kirkko nousi Kettukankaalle syyskuussa 1861. Toholammista tuli senaatin päätöksellä itsenäinen kirkkoherraseurakunta vuonna 1859. Päätös astui voimaan Suur-Lohtajan viimeisen kirkkoherran, rovasti Keckmanin kuoltua 12. marraskuuta 1882. Toholammin ensimmäiseksi kirkkoherraksi valittiin vuonna 1883 Sääksmäen kappalainen Johannes Schönberg.

Suomessa annettiin 6. helmikuuta 1865 asetus ”Kunnallishallinnosta maalla”. Toholammin kirkonkokous asetti 17. syyskuuta 1865 kunnallishallituksen. Kunnallislautakunnan valitseminen ei onnistunutkaan ensi kerralla, sillä vastustajat olivat koonneet rivinsä. ”Ja niin nousi, kauhia möyky väen seassa, joka yhdellä suulla huusi, ettei semmoisia uusia laitoksia ollenkaan tarvita, että ne ainoastaan myötänsä tuovat uusi ulosmenoja ja muuta senkaltaista”, toteaa kappalainen V. F. Lilius pöytäkirjassaan.

Vuonna 1900 Toholammin asukasluku oli 3 674 ja 1910 4 426. Vaikka Toholammin asukasluku kasvoi 1900-luvun alussa, siirtolaisuus vähensi kunnan asukasmäärää. Vuosina 1872–1917 Toholammilta lähti 2 042 ihmistä hakemaan parempaa elämää Amerikasta. Suurimmat siirtolaisvuodet olivat vuosina 1893–1902. Tällöin Toholampi kuului maan johtaviin siirtolaispitäjiin, joissa oli vähintään 20 siirtolaista tuhatta asukasta kohti vuodessa. Muita tähän ryhmään kuuluvia kuntia olivat Etelä-Pohjanmaan Isokyrö, Kortesjärvi ja Alajärvi. Kun Yhdysvallat alkoi 1920-luvulla rajoittaa siirtolaisten tuloa maahansa, suuntasivat toholampilaiset toiveensa Kanadaan. Vähitellen siirtolaisten määrä alkoi vähentyä, mihin oli syynä elintason paraneminen Suomessa.

Kunnan asukasluvun huippu saavutettiin vuonna 1950, jolloin asukkaita kunnassa oli jo lähes 5 000. Tämän jälkeen väestö alkoi vähentyä nopeasti, sillä kunta ei pystynyt työllistämään kuin osan maataloudesta vapautuneesta väestöstä. Vuonna 1975 asukkaita oli enää 3 828. 1970-luvun lopulla kunnan väkiluku kääntyi kasvuun ja 4 000 asukkaan raja ylitettiin jälleen. Vuonna 1985 kunnan asukasluku oli 4 070. 1990-luvun alussa koettu lama käänsi Toholammin asukasluvun uudelleen laskuun. Vuonna 2011 asukkaita oli 3 462.

 Talous 

Talousalueena Toholampi kuuluu Kaustisen seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 31 231 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 65. suurin. Alueellinen BKT on Manner-Suomen kolmanneksi pienin.

Toholammilla oli vuonna 2022 yhteensä 981 työpaikkaa ja kunnassa asui 1 086 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 66,0 prosenttia. Toholammin työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 54,1 prosenttia, jalostuksen 23,9 prosenttia ja alkutuotannon 20,6 prosenttia.

Toholammin työpaikkaomavaraisuus on 90,3 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,0 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,1 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Toholammilla on 167,3 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Yritykset 
Toholammin elinkeinorakenne keskittyy vahvasti maatalouteen. Erityisesti maidontuotanto on kunnassa vahvaa. Suurimpia Toholammin työnantajia ovat Osuuskunta Maitokolmio sekä lähdevesitalo Finn Spring. Toholammin suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös Pramia Plastic sekä kuljetus- ja maanrakennusyritys M. H. Välikangas.

 Väestö 

Toholammin asukasluku on yhteensä  asukasta. Toholammin asukasluku nousi 1970-luvun alusta 1980-luvun puoliväliin ja pysytteli 4 000 asukkaan tuntumassa aina 1990-luvun puoliväliin saakka. Tämän jälkeen Toholammin asukasluvun kehitys kääntyi tasaiseen laskuun. Toholammilla ei ole toteutettu kuntaliitoksia. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Toholammin väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa.

Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Toholammin asukasluku jatkaa laskua. Väestöennusteen mukaan Toholammin väkiluku olisi vuonna 2030 noin 2 536 asukasta, vuonna 2035 noin 2 374 asukasta, vuonna 2040 noin 2 266 asukasta ja vuonna 2045 noin 2 190 asukasta.

Taajamat
Vuoden 2023 lopussa Toholammilla oli  2850 asukasta.  Kunnassa on vain yksi taajama, Toholammin kirkonkylä.

 Uskonto 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Toholammilla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Toholammin seurakunta
Seurakunta toimii myös Lestijärven kunnan alueella.

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii paikkakunnalla evankelisuus Toholammin evankelisen osaston puitteissa, herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla toimii paikkakunnalla Toholammin ja Lestijärven Rauhanyhdistys.

Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Toholammin helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Toholammin alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/vaasan-ortodoksinen-seurakunta 

Luonto
Toholammin maiseman kolme pääpiirrettä ovat maaston tasaisuus, laajat suot ja kunnan läpi kaakosta luoteeseen virtaavan Lestijoen laakso. Peltoalueet keskittyvät Lestijoen ja sen sivupurojen varsille. Järviä on 48, joista suurin on Särkijärvi.

Kallioperä on pääasiassa graniittia, granodioriittia ja gneissiä. Kunnan pohjoisosassa on lisäksi laajahko gabroalue. Kallioperä on lähes kauttaaltaan maalajien peitossa. Jokilaaksossa on peitteenä savi, laakson sivuilla moreeni, hiekka ja turve, joiden luode–kaakkosuuntainen juovaisuus kuvastaa mannerjään liikkeen suuntaa. Pinnanmuodoiltaan kunta on Pohjanlahteen viettävää tasankoa. Jokilaakson sivuillakin kumpareet ovat matalia ja pehmeäpiirteisiä. Vaihtelevinta maasto on kunnan kaakkoisosassa. Korkein kohouma Raikonharju on Kokkolan rajan tuntumassa.

Toholammilla on suota yli puolet maa-alasta. Suot ovat tyypiltään joko aapa- tai keidassoita. Suuri osa kunnan soista on ojitettu. Turvetuotannon kohteena on alle yksi prosentti suopinta-alasta. Toholammin kaakkoisnurkkaan ulottuu laaja Kivinevan – Tuomikonnevan – Ison Lampinevan soidensuojelualue.

Toholammin tärkein vesistö on runsaskoskinen ja mutkitellen virtaavaa Lestijoki. Sykäräisten eteläpuolella siihen laskee Härkäoja ja kirkonkylän eteläpuolella Sarkoja ja Kivioja. Toholammilla on 48 järveä, joista suurimmat ovat Särkijärvi kaakossa, Iso-Hongistonjärvi lounaassa ja Haarajärvi idässä.

Kyliä
 Alakylä
 Asiala
 Hirvikoski
 Häkkilä
 Härkäneva
 Kirkonkylä
 Kleemola
 Kotila
 Jämsä
 Lamu
 Markki
 Maunu
 Määttälä
 Oikemus
 Parhiala
 Riuttanen
 Purontaka
 Sykäräinen

 Tapahtumat 
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Toholammilla vuonna 1995. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Toholammilla vuonna 1997 ja seuraavan kerran vuonna 2023.

Sykäräisen kylässä on järjestetty vuodesta 2019 Sykäräisen Pakanajuhlat nimistä metallimusiikin tapahtumaa.

 Hallinto ja politiikka 
 Kunnallinen päätöksenteko 
Toholammin kunnanjohtajana on toiminut vuodesta 2025 lähtien Juho Niemelä. Ylintä päätösvaltaa Toholammin kunnanssa käyttää 17-jäseninen kunnanvaltuusto. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Raija Potila (kesk.), 1. varapuheenjohtajana Ulla-Riitta Harju (sd.) ja 2. varapuheenjohtajana Jukka Rimpioja (kok.).

Kunnan hallintoa johtaa 7-jäseninen kunnanhallitus. Kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii Ville Suomala (kesk.) ja  varapuheenjohtajana Hanna Nurmela (kesk.). Kunnassa toimivia lautakuntia ovat rakennus- ja ympäristölautakunta ja sivistyslautakunta. Lakisääteisiä lautakuntia ovat keskusvaalilautakunta sekä tarkastuslautakunta.

 Vaalit 
Toholammin suurin puolue on ollut perinteisesti Suomen Keskusta. Keskusta on ollut Toholammin kunnanvaltuuston suurin puolue yhtäjaksoisesti ainakin vuodesta 1976 lähtien. Keskusta on kerännyt pääsääntöisesti yli 60 prosenttia kunnan äänistä.

Toiseksi suurin puolue on perinteisesti ollut SDP, joka on saavuttanut keskimääräisesti noin 15 prosentin kannatusta. Kokoomus on puolestaan ollut perinteisesti kolmanneksi suurin puolue noin 10 prosentin kannatuksella. Muista puolueista kristillisdemokraatit ovat keränneet 1990-luvulta lähtien Toholammilla valtakunnallista korkeampaa kannatusta.

Toholampi kuuluu kansallisissa vaaleissa Vaasan vaalipiiriin.

 Kunnanjohtajat 
 –1995: Aaro Marjakangas
 1995–2004: Pekka Rajala
 2005–2015: Jari Kangasvieri
 2015–2025: Jukka Hillukkala
 2025→ Juho Niemelä

 Tunnettuja asukkaita 

 Albert Gebhard, taidemaalari, syntyi ja kuoli Toholammilla
 Hannu Hirvikoski, kirjailija, syntyi Toholammilla
 Katariina Hänninen, laulaja
 Unto Jutila, harmonikkataiteilija ja säveltäjä, asui Toholammilla
 Pekka Jylhä, kuvanveistäjä, syntyi Toholammilla
 Teijo Jämsä, rumpali, kotoisin Toholammilta
 Rainer Kaunisto, näyttelijä, syntyi Toholammilla
 Juhani Kellosalo, kirjailija ja lääkäri
 Heikki Kotila, pappi, päätoimittaja ja professori, syntyi Toholammilla
 Marko Kotila, kestävyysjuoksija
 Matti Kotila, maanviljelijä ja kansanedustaja, syntyi ja kuoli Toholammilla
 Matti Lepistö, poliitikko, syntyi Toholammilla
 Mauri Leppänen, lentopalloilija
 Aaro Lintilä, kunnalisnevos ja kansanedustaja, syntyi Toholammilla
 Mika Lintilä, kansanedustaja, ministeri, syntyi Toholammilla
 Viljo S. Määttälä, maakuntaneuvos, syntyi ToholammillaKuka kukin on (Aikalaiskirja) 1978, s. 623. (Viitattu 13.1.2026)
 Virve Nuotio, solisti
 Hannu Peltomaa, elokuvaohjaaja
 T. T. Purontaka, laulaja
 Samsa Tuikka, pikajuoksija
 Teemu Wirkkala, keihäänheittäjä
 Sami Ruusuvuori, kapellimestari
 Juho Ylikorpi, pelimanni ja kansanedustaja, maanviljelijänä ja puutavarakauppiaana Toholammilla

 Muuta 
Toholammin Urheilijat on kansallisesti hyvin menestynyt urheilun yleisseura.

Toholammin Puhallinorkesteri on menestynyt hyvin SM-kilpailuissa ja tehnyt useita merkittäviä soittomatkoja muun muassa Saksaan, Venäjälle sekä Latviaan ja muualle Baltiaan.

Toholammin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla viili ja lihavelli.

 Katso myös 
 Luettelo Toholammin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Toholammin kunnan kotisivu
 Tilastokeskus – Toholammin avainluvut


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit