Nauvo

Nauvo (  aiemmin suomeksi myös Navo)Nauvo, Tietosanakirja, osa 6, palsta 1053, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1914 on entinen Suomen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunta kuului aiemmin Turun ja Porin lääniin ja sen jälkeen Länsi-Suomen lääniin. Nauvon kunta oli kaksikielinen. Asukkaista 70 prosenttia puhui vuonna 2008 äidinkielenään ruotsia ja 29 prosenttia suomea. Nykyisin Paraisten kaupunkiin kuuluvan Nauvon naapurikunnat ennen vuonna 2009 tapahtunutta kuntaliitosta olivat Dragsfjärd, Korppoo, Parainen ja Rymättylä.

Nauvo mainitaan historiallisissa asiakirjoissa ensi kerran vuonna 1395. Nauvon keskiaikainen harmaakivikirkko on 1430–1450-luvuilta. 

Maantiede
Ominaistenselän ja Gullkronanselän välissä sijaitseva Nauvo koostuu noin 3 000 saaresta, luodosta ja kalliosta. Pääsaaret ovat Iso-Nauvo (Storlandet) ja Pikku-Nauvo (Lillandet). Pikku-Nauvon saarella on Nauvon korkein maastonkohta, noin 60 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Kasberget (Kaasivuori). Nauvon eteläisimmät luodot sijaitsevat Itämeren ulapan reunalla liki 50 kilometrin päässä pääsaarilta. Seilin saaressa entisen sairaalan tiloissa sijaitsee Turun yliopiston Saaristomeren tutkimuslaitos.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 5: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 342–348. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1973. .

Historiaa
vasen|pienoiskuva|Kartta Turunmaan alueen kuntaliitoksista. Nauvo oli yksi Länsi-Turunmaan vuonna 2009 muodostaneista kunnista.
Nauvon pohjoisilta saarilta on löydetty pronssikauden aikaisia hiidenkiukaita, ja useilla muilla saarilla on myöhemmiltä ajoilta peräisin olevia niin sanottuja ryssänuuneja ja jatulintarhoja. Vanhasta suomalaisasutuksesta kertovat muiden muassa kylännimet Kivis, Mielis, Poutuis ja Sydänperä. Tämä viittaa siihen, että seutu oli varsinaissuomalaisten nautinta-aluetta ennen ruotsalaisten uudisasukkaiden saapumista. Asiakirjoissa Nauvon pitäjä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1395.

Nauvolaiset talonpojat olivat vanhastaan tottuneita merenkävijöitä, ja talonpoikaispurjehdusta harjoitettiin useisiin Itämeren satamiin jo Ruotsin vallan aikana.

Seilin saarelle perustettiin kuningas Kustaa II Aadolfin määräyksestä vuonna 1619 sairaala eli hospitaali spitaalitautisia varten, ja vähän myöhemmin sinne alettiin sijoittaa myös mielisairaita ja rampoja. Sen jälkeen kun viimeinen spitaalipotilas oli kuollut vuonna 1766, Seilin sairaala toimi mielisairaalana vuoteen 1962 saakka. Vuodesta 1889 lähtien sairaalassa oli vain naispotilaita. Vuodesta 1964 Seilissä on toiminut Turun yliopiston Saaristomeren tutkimuslaitos.

Parainen, Nauvo, Korppoo, Houtskari ja Iniö yhdistyivät vuoden 2009 alussa uudeksi Länsi-Turunmaan kaupungiksi, jonka nimi vuoden 2012 alussa muutettiin Paraisiksi.

 Väestö 

 Asukasluku 
Nauvossa asuu ympäri vuoden noin 1 380 ja kesällä noin 10 000 henkilöä.

 Kieli 
Suurin osa Nauvon asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Vuonna 2009 kuntaliitoksen tapahtuessa asukkaita oli 1 428 ja kielijakauma oli ruotsi 71 % ja suomi 27 %.

 Murre 
Nauvon murre on tyypillinen Turunmaanruotsin murre, joka näkyy sanastossa, kielioppissa ja ääntämisessä.

Nauvon murre nauhoitettu vuonna 1958 Kurt Zilliacuksen toimesta: (tiedoston tiedoissa transkriptio)

Tiedosto:Finland Swedish Nagu Åboland dialect 1958.oga

 Kylät 
Antböle, Backas, Berghamn, Biskopsö, Borstö, Böle, Dalkarby, Druckis, Ernholm, Finby, Grännäs, Grötö, Gullkrona, Gyttja, Hangslax, Haverö, Humleholm, Högsar, Innamo, Jälist, Kirjais, Kivis, Klobbnäs, Kopparholm, Korsnäs, Koum, Krok, Kvivlax, Käldinge, Käldö, Laggarnäs, Lökholm, Mattnäs, Mielis, Nötö, Packais, Pensar, Piparby, Poutuis, Prostvik, Pärnäinen (Pärnäs), Risis, Samslax, Sandholm, Sandö, Seili (Själö), Sexnappa, Sellmo, Simonkylä (Simonby), Sommarö, Spink, Stenskär, Strandby, Sydänperä, Såris, Tackork, Toras, Trunsö, Valmoholm, Vandrock, Vansor, Vikom, Vikperä, Väcklax.
Ruokakulttuuri
Nauvon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla keitetystä lampaanlihasta, perunasta, sipulista ja lantusta koostuva lammaspata.Kolmonen, Jaakko. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 26. Helsinki: Patakolmonen Ky 1988.

Nauvon satamassa toimii vuonna 1987 avattu ranskalaistyylinen ravintola L’Escale. Nauvon muita ravintoloita ovat Köpmans café & restaurant, Najaden Bar & Pizzeria, Gastropub Söder (ent. Naffu), Restaurant Stallbacken ja Food FellowsNauvon ravintolat . Seo-huoltamon yhteydessä on vuodesta 2022 toiminut ravintola Minttus bar och kök. Keskustan alueelle on myös avautumassa Nagu Distilleryn ravintola. Lisäksi Nauvon keskustan ulkopuolella on majoitusliikkeiden yhteydessä kahvilaravintoloita, kuten Oak Tree Cafe & B&B.

Vuonna 2019 Nauvossa alettiin tislata giniä ja akvaviittiä. Nauvossa tuotetaan myös ankanmunia, erilaisia ituja, savukalaa ja kasvihuoneissa kasvatettuja viinejä.

 Galleria 

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Tietoa Nauvosta, Nauvo.net
Paraisten kaupungin sivut
Saariston venesatamia

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit