Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö

Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (; ) on Yhdistyneiden kansakuntien alainen erityisjärjestö.

 Perustaminen 
ICAO:n perustamisen mahdollistava kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimus laadittiin Chicagossa vuonna 1944 pidetyssä kansainvälisessä siviili-ilmailukonferenssissa.

Väliaikainen kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (PICAO) toimi 20 kuukauden ajan, kunnes ICAO perustettiin virallisesti 4. huhtikuuta 1947. Kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimus korvasi Pariisin vuoden 1919 yleissopimuksen ja Pan-Amerikan vuoden 1928 ilmailua koskevan yleissopimuksen määräykset.

 Tehtävät 
ICAO edistää kansainvälistä siviili-ilmailua laatimalla teknisiä standardeja lentoliikenteen turvallisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi sekä helpottamalla rajamuodollisuuksia. Järjestö kehittää alueellisia suunnitelmia kansainvälisen lentoliikenteen edellyttämille maa­puolisille laitteille ja palveluille, julkaisee lentoliikennetilastoja ja laatii tutkimuksia ilmailun taloudesta, edistää lento-oikeudellisten yleissopimusten kehittämistä sekä tarjoaa teknistä apua valtioille siviili-ilmailuohjelmien kehittämisessä.

 Jäsenet ja organisaatio 
ICAO:n pääelimiä ovat yleiskokous, johon kuuluvat kaikki järjestön 193 jäsentä, sekä neuvosto, johon kuuluu 36 valtiota. Neuvosto kokoontuu lähes jatkuvassa istunnossa.

Neuvoston valtiot yleiskokous valitsee kolmeksi vuodeksi. Valintoja tehdessään yleiskokouksen tulee varmistaa riittävä edustus:
 lentoliikenteen kannalta erityisen merkittävistä valtioista
 valtioista, jotka antavat suurimman panoksen kansainvälisen siviili-ilmailun tarvitsemien tilojen ja palvelujen tarjoamiseen
 valtioista, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin ryhmiin, mutta joiden valinta takaisi sen, että kaikki maailman keskeiset maantieteelliset alueet ovat edustettuina.

Venäjä äänestettiin ulos neuvostosta lokakuussa 2022 pidetyssä kokouksessa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun neuvoston jäsenvaltio on äänestetty ulos.

Järjestön todelliset menot vuonna 2020 olivat 103 miljoonaa Kanadan dollaria. Järjestön pääsihteeri on kolumbialainen Juan Carlos Salazar Gómez, ja neuvoston puheenjohtaja on italialainen Salvatore Sciacchitano.

pääsihteerivirkakausimaaAlbert Roper1947–1951Carl Ljungberg1952–1959Ronald MacAllister Macdonnell1959–1964Bernardus Tielman Twigt1964–1970Assad Kotaite1970–1976Yves Lambert1976–1988Shivinder Singh Sidhu1988–1991Philippe Rochat1991–1997Renato Claudio Costa Pereira1997–2003Taïeb Chérif2003–2009Raymond Benjamin2009–2015Fang Liu2015–2021Juan Carlos Salazar Gómez2021–

Päätoimipiste ja maanosakohtaiset toimistot
pienoiskuva|oikea|ICAO:n pääkonttori sijaitsee Kanadan Montrealissa.
Järjestön maailmanlaajuinen pääkonttori toimii Kanadan Montrealissa. Maanosakohtaiset toimistot sijaitsevat seuraavilla paikkakunnilla:

Eurooppa ja Pohjois-Atlantti: Neuilly-sur-Seine, Ranska
Aasia ja Tyynimeri:  Bangkok, Thaimaa
sivutoimipiste: Peking, Kiina
Lähi-itä:  Kairo,Egypti
Itä- ja Eteläinen Afrikka:  Nairobi, Kenia
Keski- ja Länsi-Afrikka:  Dakar, Senegal
Etelä-Amerikka:  Lima, Peru
Pohjois- ja Keski-Amerikka ja Karibia:  México, Meksiko

 Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön lentokenttätunnukset 
Järjestön nelikirjaimisissa lentokenttätunnuksissa ensimmäinen kirjain kertoo maantieteellisen alueen ja toinen kirjain maan. Esimerkkejä:

 Koodi   Valtio  A – Läntinen Etelä-TyynimeriAG  SalomonsaaretAN  NauruAY  Papua-Uusi-Guinea  B – Grönlanti, Islanti ja Kosovo (Euroopan vaihtoehtoinen tunnus)BG  GrönlantiBI  IslantiBK  Kosovo  C - KanadaC  Kanada  D – Länsi-Afrikan ja Maghrebin itäosatDA  AlgeriaDB  BeninDF  Burkina FasoDG  GhanaDI  NorsunluurannikkoDN  NigeriaDR  NigerDT  TunisiaDX  Togo  E – Pohjois-EurooppaEB  BelgiaED  Saksa (siviilil)EE  ViroEF  SuomiEGYhdistynyt kuningaskunta (mukaan lukien kruununsiirtomaat)EH  AlankomaatEI  IrlantiEK  Tanska  ja  FärsaaretEL  LuxemburgEN  NorjaEP  PuolaES  RuotsiET  Saksa (sotilaallinen)EV  LatviaEY  Liettua F – Suurin osa Keski-Afrikasta, Etelä-Afrikasta ja Intian valtamerestäFA  Etelä-AfrikkaFB  BotswanaFC  Kongon tasavaltaFD  SwazimaaFE  Keski-Afrikan tasavaltaFG  Päiväntasaajan GuineaFH  Saint Helena, Ascension ja Tristan da CunhaFI  MauritiusFJ  Brittiläinen Intian valtameren alueFK  KamerunFL  SambiaFM  Komorit, Mayotte, Réunion ja MadagaskarFN  AngolaFO  GabonFP  São Tomé ja PríncipeFQ  MosambikFS  SeychellitFT  TšadFV  ZimbabweFW  MalawiFX  LesothoFY  NamibiaFZ  Kongon demokraattinen tasavalta G – Länsi-Afrikan ja Maghrebin länsiosatGA  MaliGB  GambiaGC  KanariansaaretGE Ceuta ja MelillaGF  Sierra LeoneGG  Guinea-BissauGL  LiberiaGM  MarokkoGO  SenegalGQ  MauritaniaGS  Länsi-SaharaGU  GuineaGV  Kap Verde H – Itä- ja Koillis-AfrikkaHA  EtiopiaHB  BurundiHC  Somalia HD  DjiboutiHE  EgyptiHH  EritreaHJ  Etelä-SudanHK  KeniaHL  LibyaHR  RuandaHS  SudanHT  TansaniaHU  Uganda K – Manner-YhdysvallatK  Manner-Yhdysvallat L – Etelä-Eurooppa, Israel, Palestiina ja TurkkiLA  AlbaniaLB  BulgariaLC  KyprosLD  KroatiaLE  Espanja (mukaan lukien Baleaarit)LF  Metropoli-Ranska, Saint-Pierre ja MiquelonLG  KreikkaLH  UnkariLI  Italia (ja San Marino)LJ  SloveniaLK  TšekkiLL  IsraelLM  MaltaLN  MonacoLO  ItävaltaLP  Portugali (mukaan lukien Azorit ja Madeira)LQ  Bosnia ja HertsegovinaLR  RomaniaLS  SveitsiLT  TurkkiLU  MoldovaLV  PalestiinaLW  Pohjois-MakedoniaLX  GibraltarLY  Serbia ja MontenegroLZ  Slovakia M – Väli-Amerikka, Meksiko ja Karibian pohjois- ja länsiosatMB  Turks- ja CaicossaaretMD  Dominikaaninen tasavaltaMG  GuatemalaMH  HondurasMK  JamaikaMM  MeksikoMN  NicaraguaMP  PanamaMR  Costa RicaMS  El SalvadorMT  HaitiMU  KuubaMW  CaymansaaretMY  BahamaMZ  Belize N – Suurin osa eteläisestä Tyynestämerestä ja Uusi-SeelantiNC  CookinsaaretNF  Fidži, TongaNG  Kiribati (Gilbertsaaret), TuvaluNI  NiueNL  Wallis ja FutunaNS  Samoa, Amerikan SamoaNT  Ranskan PolynesiaNV  VanuatuNW  Uusi-KaledoniaNZ  Uusi-Seelanti, osa Antarktista O – Persianlahden valtiot, Iran, Irak, Pakistan, Jordania, LänsirantaOA  AfganistanOB  BahrainOE  Saudi-ArabiaOI  IranOJ  Jordania ja LänsirantaOK  KuwaitOL  LibanonOM  Yhdistyneet arabiemiirikunnatOO  OmanOP  PakistanOR  IrakOS  SyyriaOT  QatarOY  Jemen P – Suurin osa pohjoisesta Tyynestämerestä ja KiribatiPA  Alaska (myös PF, PO ja PP)PB   Bakerinsaari PC  Kiribati (Phoenixsaaret)PF  Alaska (myös PA, PO ja PP)PG  Guam, Pohjois-MariaanitPH  HavaijiPJ  Johnstonin atolliPK  MarshallinsaaretPL  Kiribati (Linesaaret)PM  MidwaysaaretPO  Alaska (myös  PA, PF and PP)PP  Alaska (myös PA, PF and PO)PT  Mikronesian liittovaltio, PalauPW  Wakensaari R – Japani, Etelä-Korea, FilippiinitRC  TaiwanRJ  Japani (pääsaaret)RK  Etelä-KoreaRO  Japani (Okinawa)RP  Filippiinit S – Etelä-AmerikkaSA  Argentiina (mukaan lukien osa Antarktista)SB  Brasilia (myös SD, SI, SJ, SN, SS ja SW)SC  Chile (mukaan lukien Pääsiäissaari ja osa Antarktista) (myös SH)SD  Brasilia (myös SB, SI, SJ, SN, SS ja SW)SE  EcuadorSF FalklandinsaaretSG  ParaguaySH  Chile (myös SC)SI  Brasilia (myös SB, SD, SJ, SN, SS ja SW)SJ  Brasilia (myös SB, SD, SI, SN, SS ja SW)SK  KolumbiaSL  BoliviaSM  SurinameSN  Brasilia (myös SB, SD, SI, SJ, SS ja SW)SO  Ranskan GuianaSP  PeruSS  Brasilia (myös SB, SD, SI, SJ, SN ja SW)SU  UruguaySV  VenezuelaSW  Brasilia (myös SB, SD, SI, SJ, SN ja SS)SY  Guyana T – Karibian itä- ja eteläosatTA  Antigua ja BarbudaTB  BarbadosTD  DominicaTF  Guadeloupe, Martinique, Saint-Barthélemy, Saint-MartinTG  GrenadaTI  Yhdysvaltain NeitsytsaaretTJ  Puerto RicoTK  Saint Kitts ja NevisTL  Saint LuciaTN  Alankomaiden Karibia, Aruba, Curaçao, Sint MaartenTQ  AnguillaTR  MontserratTT  Trinidad ja TobagoTU   Brittiläiset NeitsytsaaretTV  Saint Vincent ja GrenadiinitTX  Bermuda U – Suurin osa entisistä Neuvostoliiton maistaU  Venäjä (paitsi alla listatut kirjainyhdistelmät)UA  KazakstanUB  AzerbaidžanUC  KirgisiaUD  ArmeniaUG  GeorgiaUK  UkrainaUM  Valko-Venäjä ja Venäjä (Kaliningradin alue)UT  Tadžikistan, TurkmenistanUZ  Uzbekistan V – Monet Etelä-Aasian maat,Manner-Kaakkois-Aasia, Hongkong ja Macao"VA  Intia (länsi)VC  Sri LankaVD  KambodžaVE  Intia (itä)VG  BangladeshVH  HongkongVI  Intia (pohjoinen)VL  LaosVM  MacaoVN  NepalVO  Intia (etelä)VQ  BhutanVR  MalediivitVT  ThaimaaVV  VietnamVY  Myanmar W – Suurin osa merellisestä Kaakkois-AasiastaWA  Indonesia (myös WI, WQ ja WR)WB  Brunei, Malesia (Itä-Malesia)WI  Indonesia (myös WA, WQ ja WR)WM  Malesia (Malakan niemimaa)WP  Itä-TimorWQ  Indonesia (myös WA, WI ja WR)WR  Indonesia (myös  WA, WI ja WQ)WS  Singapore Y – AustraliaY  Australia (mukaan lukien Norfolkinsaaret, Joulusaari, Kookossaaret ja Australian Antarktiksen alue) Z – Kiina, Pohjois-Korea ja MongoliaZB  Kiina (pohjoinen)ZG  Kiina (etelä)ZH  Kiina (keski)ZJ  Kiina (Hainan)ZK  Pohjois-KoreaZL  Kiina (luode)ZM  MongoliaZP  Kiina (Yunnan)ZS  Kiina (itä)ZU  Kiina (lounas)ZW  Kiina (Xinjiang)ZY  Kiina (koillinen)

 Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön lentoyhtiötunnukset 

 Katso myös 
 Euroopan lentoturvallisuusvirasto
 Liikenteen turvallisuusvirasto
 Kansainvälinen ilmakuljetusliitto (International Air Transport Association; IATA) on lentoyhtiöiden etujärjestö.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön virallinen sivusto
 European Aviation Safety Agency (EASA)
 Joint Aviation Authorities (JAA)

Luokka:Siviili-ilmailu
Luokka:Ilmailujärjestöt
Luokka:Kansainväliset järjestöt
Luokka:Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestöt
Luokka:Montreal