Talviolympialaiset

Talviolympialaiset ovat lumella ja jäällä suoritettavissa talviurheilulajeissa käytävät olympiakisat, jotka järjestetään neljän vuoden välein. Niitä on järjestetty vuorovälein kesäolympialaisten kanssa vuodesta 1924 alkaen (paitsi vuosina 1940, 1944). Talviolympialaiset 2026 ovat 25. talviolympialaiset.

 Historia 
Kun Kansainvälinen olympiakomitea (KOK) perustettiin vuonna 1894, oli yksi kisaohjelmaan sovituista lajeista luistelu. Ensimmäisen kerran luistelukilpailut järjestettiin kuitenkin vasta kesäolympialaisissa 1908 Lontoossa, jolloin ohjelmassa oli taitoluistelu.

Kolme vuotta myöhemmin italialainen kreivi Eugenio Brunetta d’Usseaux ehdotti, että Kansainvälinen olympiakomitea järjestäisi viikon mittaisen talvilajien tapahtuman kesäolympialaisissa 1912 Tukholmassa. Kisajärjestäjät kuitenkin vastustivat ajatusta. Samaa ajatusta ehdotettiin myös kisoihin, jotka oli määrä pitää Saksan Berliinissä vuonna 1916, mutta jotka peruttiin ensimmäisen maailmansodan puhjettua.

Sodan päätyttyä ensimmäiset olympialaiset olivat kesäolympialaiset 1920 Antwerpenissä. Kisojen ohjelmassa oli taitoluistelun lisäksi myös ensimmäistä kertaa jääkiekko. Seuraavana vuonna pidetyssä KOK:n kokouksessa päätettiin järjestää Pariisissa pidettäviin kesäolympialaisiin 1924 liittyen kansainvälinen talvilajien viikko. Chamonix’ssa järjestetty tapahtuma oli huikea menestys ja innoitti komitean päättäjiä luomaan kokonaan erilliset talviolympialaiset. Vuonna 1926 KOK päätti jälkikäteen, että Chamonix’n kisat olivat ensimmäiset talviolympialaiset.

Talviolympialaiset järjestettiin 68 vuoden ajan neljän vuoden välein aina samana vuonna kesäolympialaisten kanssa, tarkemmin sanoen neljällä jaollisina vuosina, jotka olivat myös karkausvuosia. Karkauspäivä oli aina muutaman päivän verran talviolympialaisten jälkeen. Alkuaikoina kisat olivat lähestulkoon pelkkä kesäkisojen ”ennakkonäytös”, sillä kolmesti ne järjestettiin samassa maassa: vuonna 1924 Chamonix ja Pariisi Ranskassa, vuonna 1932 Lake Placid ja Los Angeles Yhdysvalloissa sekä vuonna 1936 Garmisch-Partenkirchen ja Berliini Saksassa. Hieman samaan tapaan järjestettiin myös talviolympialaiset 1928 Sveitsin Sankt Moritzissa, joka oli yksi lähimmistä kesäolympialaisten 1928 isäntäkaupunki Amsterdamia sijaitsevista suurista talviurheilukeskuksista.

Edelleen, vuoden 1940 talvikisojen järjestäjäksi oli päätetty Sapporo ja kesäkisojen Tokio, molemmat siis Japanissa. Kuitenkin Kiinan–Japanin sodan takia kaupungit joutuivat luopumaan kisaisännyyksistään vuonna 1938. Tämän jälkeen KOK päätti järjestää talvikisat Sankt Moritzissa, mutta sveitsiläisten järjestäjien kanssa syntyneiden erimielisyyksien vuoksi päätös peruutettiin kolme kuukautta myöhemmin. Edellisten talvikisojen järjestäjä Garmisch-Partenkirchen tarjoutui järjestämään kisat, mutta marraskuussa 1939 kisat peruutettiin kokonaan toisen maailmansodan sytyttyä, kuten myös samassa maanosassa eli Euroopassa sijaitseva Suomen Helsinki joutui tekemään vuoden 1940 kesäkisoille. Sodan takia myös talvikisat 1944 Italian Cortina d’Ampezzossa peruutettiin kesällä 1941, samaten Euroopassa oleva Ison-Britannian Lontoo teki vuoden 1944 kesäkisoille.

Toisen maailmansodan jälkeen vielä 1940-luvulla myönnetyt talvi- ja kesäkisat järjestettiin samassa maanosassa, Euroopassa: talviolympialaiset 1948 Sankt Moritzissa ja kesäolympialaiset 1948 Lontoossa sekä talviolympialaiset 1952 Norjan Oslossa ja kesäolympialaiset 1952 naapurimaan Helsingissä. Poikkeuksen kuitenkin muodostavat viimeiset 1940-luvulla myönnetyt kisat: talviolympialaiset 1956 Euroopassa Italian Cortina d’Ampezzossa ja kesäolympialaiset 1956 Oseaniassa Australian Melbournessa, koska kesäkisojen hakijoita ei ollut lainkaan Euroopasta. Ratsastuskilpailut pidettiin tosin aiemmin kesällä Tukholmassa, Ruotsissa. 1950-luvulta myönnetyistä olympiakisoista aina vuoteen 1988 saakka saman vuoden talvikisat ja kesäkisat järjestettiin aina eri maanosissa. Myöskään kaksia peräkkäisiä talvi- tai kesäolympialaisia ei järjestetty samassa maanosassa – poikkeuksena Innsbruckissa järjestettyjä talviolympialaisia 1964 seuranneet talviolympialaiset 1968 Grenoblessa, jotka olivat molemmat Euroopassa.

Vuonna 1956 Italian Cortina d’Ampezzossa pidetyt talviolympialaiset olivat ensimmäiset televisioidut talviolympialaiset ja vuoden 1968 talviolympialaiset Grenoblessa olivat ensimmäiset värillisinä televisiolähetyksinä lähetetyt olympialaiset.

Talviolympialaiset 1976 myönnettiin alkujaan Yhdysvaltain Denverille, mutta kustannusten nousu kolminkertaisiksi ja huoli ympäristövaikutuksista sekä näitä seurannut kansanäänestys peruuttivat kisaisännyyden. KOK tarjosi isännyyttä Kanadan Whistlerin kaupungille, mutta hakuprosessin jälkeen valittu uusi hallitus kieltäytyi isännyydestä. Tämän jälkeen Salt Lake City tarjoutui kisaisännäksi, mutta KOK hylkäsi hakemuksen ja valitsi helmikuussa 1973 kisaisännäksi Innsbruckin, joka oli isännöinyt talviolympialaisia yhdeksän vuotta aikaisemmin.

KOK päätti vuonna 1986, että talvi- ja kesäolympialaiset järjestettäisiin eri vuosina. Tämän vuoksi talviolympialaiset olivat sekä vuosina 1992 että 1994, minkä jälkeen sekä talvi- että kesäolympialaiset on järjestetty taas aina joka neljäs vuosi. Tässä taitehetkessä, tahdistuskohdassa vuonna 1992 talvikisat järjestettiin eurooppalaisissa naapurimaissa, talvikisat Ranskan Albertvillessä ja kesäkisat Espanjan Barcelonassa sekä myös seuraavat vuoden 1994 talvikisat pidettiin Euroopassa, Norjan Lillehammerissa. Koska talvi- ja kesäkisat on tuosta lähtien pidetty eri vuosina (kesäkisat karkausvuosina ja talvikisat muina parillisvuosina), ei sijaintipaikoilla ole isäntäkaupungin valinnassa enää merkitystä – kuitenkin erikseen talvi- ja kesäkisojen peräkkäisillä sijaintipaikoilla on. Kanadan Vancouverissa järjestetyt talviolympialaiset 2010 olivat järjestyksessään 21. olympialaiset talvikisat.

Samoin kuin kesäolympialaiset, myös talviolympialaiset ovat kärsineet joidenkin maiden boikoteista. Vuonna 1936 KOK luokitteli hiihdonopettajat ammattilaisiksi ja kielsi heitä osallistumasta, minkä vuoksi Itävallan ja Sveitsin hiihtäjät boikotoivat kisoja. Kanadan jääkiekkojoukkue boikotoi puolestaan vuoden 1972 talviolympialaisia, koska piti Neuvostoliiton joukkuetta ammattilaisina.

 Luettelo talviolympialaisista 
 Järjestys Vuosi Isäntä Avaaja Päivämäärä Osanottaja­valtiot Urheilijat Urheilu­muotoja Lajeja Kilpailuja Yhteensä Miehet Naiset Ihttp://www.olympic.org/chamonix-1924-winter-olympics 1924  Chamonix, Ranska alivaltiosihteeri Gaston Vidal 25. tammikuuta – 5. helmikuuta 16 258 247 11 6 9 16 IIhttp://www.olympic.org/st-moritz-1928-winter-olympics 1928  St. Moritz, Sveitsi liittopresidentti Edmund Schulthess 11.–19. helmikuuta 25 464438 26 4 8 14 IIIhttp://www.olympic.org/lake-placid-1932-winter-olympics 1932  Lake Placid, Yhdysvallat kuvernööri Franklin D. Roosevelt 4.–15. helmikuuta 17 252 231 21 4 7 14 IVhttp://www.olympic.org/garmisch-partenkirchen-1936-winter-olympics 1936  Garmisch-Partenkirchen, Saksa valtakunnankansleri Adolf Hitler 6.–16. helmikuuta 28 646 566 80 4 8 17 1940 Isäntäkaupunkina  Sapporo, Japani; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia. 1944 Isäntäkaupunkina  Cortina d’Ampezzo, Italia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia. Vhttp://www.olympic.org/st-moritz-1948-winter-olympics 1948  St. Moritz, Sveitsi liittopresidentti Enrico Celio 30. tammikuuta – 8. helmikuuta 28 669 592 77 4 9 22 VIhttp://www.olympic.org/oslo-1952-winter-olympics 1952  Oslo, Norja prinsessa Ragnhild 14.–25. helmikuuta 30 694 585 109 4 8 22 VIICortina d'Ampezzo 1956 Winter Olympics - results & video highlights 1956  Cortina d'Ampezzo, Italia presidentti Giovanni Gronchi 26. tammikuuta – 5. helmikuuta 32 821 687 134 4 8 24 VIIIhttp://www.olympic.org/squaw-valley-1960-winter-olympics 1960  Squaw Valley, Yhdysvallat varapresidentti Richard Nixon 18.–28. helmikuuta 30 665 521 144 4 8 27 IXhttp://www.olympic.org/innsbruck-1964-winter-olympics 1964  Innsbruck, Itävalta liittopresidentti Adolf Schärf 29. tammikuuta – 9. helmikuuta 36 1091 892 199 6 10 34 Xhttp://www.olympic.org/grenoble-1968-winter-olympics 1968  Grenoble, Ranska presidentti Charles de Gaulle 6.–18. helmikuuta 37 1158 947 211 6 10 35 XIhttp://www.olympic.org/sapporo-1972-winter-olympics 1972  Sapporo, Japani keisari Hirohito 3.–13. helmikuuta 35 1006 801 205 6 10 35 XIIhttp://www.olympic.org/innsbruck-1976-winter-olympics 1976  Innsbruck, Itävalta liittopresidentti Rudolf Kirchschläger 4.–15. helmikuuta 37 1123 892 231 6 10 37 XIIIhttp://www.olympic.org/lake-placid-1980-winter-olympics 1980  Lake Placid, Yhdysvallat varapresidentti Walter Mondale 13.–24. helmikuuta 37 1072 840 232 6 10 38 XIVhttp://www.olympic.org/sarajevo-1984-winter-olympics 1984  Sarajevo, Jugoslavia presidentti Mika Špiljak 8.–19. helmikuuta 49 1272 998 274 6 10 39 XVhttp://www.olympic.org/calgary-1988-winter-olympics 1988  Calgary, Kanada kenraalikuvernööri Jeanne Sauvé 13.–28. helmikuuta 57 1423 1122 301 6 10 46 XVIhttp://www.olympic.org/albertville-1992-winter-olympics 1992  Albertville, Ranska presidentti François Mitterrand 8.–23. helmikuuta 64 1801 1313 488 6 12 57 XVIIhttp://www.olympic.org/lillehammer-1994-winter-olympics 1994  Lillehammer, Norja kuningas Harald V 12.–27. helmikuuta 67 1737 1215 522 6 12 61 XVIIIhttp://www.olympic.org/nagano-1998-winter-olympics 1998  Nagano, Japani keisari Akihito 7.–22. helmikuuta 72 2176 1389 787 7 14 68 XIXhttp://www.olympic.org/salt-lake-city-2002-winter-olympics 2002  Salt Lake City, Yhdysvallat presidentti George W. Bush 8.–24. helmikuuta 78 2399 1513 886 7 15 78 XXhttp://www.olympic.org/turin-2006-winter-olympics 2006  Torino, Italia presidentti Carlo Azeglio Ciampi 10.–26. helmikuuta 80 2508 1548 960 7 15 84 XXIhttp://www.olympic.org/vancouver-2010-winter-olympics 2010  Vancouver, Kanada kenraalikuvernööri Michaëlle Jean 12.–28. helmikuuta 82 2566 1522 1044 7 15 86 XXIIhttp://www.olympic.org/sochi-2014-winter-olympics 2014  Sotši, Venäjä presidentti Vladimir Putin 7.–23. helmikuuta 88 2873 1714 1159 7 15 98 XXIIIhttp://www.olympic.org/pyeongchang-2018-winter-olympics 2018  Pyeongchang, Etelä-Korea presidentti Moon Jae-in 9.–25. helmikuuta 92 2922 1680 1242 7 15 98 XXIVhttp://www.theguardian.com/sport/2015/jul/31/beijing-wins-right-host-winter-olympics-2022 2022  Peking, Kiina presidentti Xi Jinping 4.–20. helmikuuta 91 2871   7 15 109 XXV 2026  Milano–Cortina d’Ampezzo, Italia  6.–22. helmikuutaJärjestetään vuonna 2026.  8 16 116 XXVI 2030  Provence-Alpit-Riviera–Auvergne-Rhône-Alpes   8.–24. helmikuuta Järjestetään vuonna 2030. XXVII 2034  Utah   10.–26. helmikuuta  Järjestetään vuonna 2034.

 Talviolympialaisten lajit 
 Nykyisin ohjelmassa olevat lajit 
 Alppihiihto on ollut kisaohjelmasta vuodesta 1936. Nykyisin sekä miehet että naiset kilpailevat syöksylaskussa, supersuurpujottelussa, suurpujottelussa, pujottelussa sekä alppiyhdistetyssä. Vuodesta 2018 on järjestetty myös joukkuekilpailu, jossa jokaisesta maasta kilpailee kaksi naista ja miestä, ja kunkin joukkueen parivoittojen määrä tai kahden parhaan kilpailijan aika ratkaisee lopputuloksen.
 Ampumahiihto lisättiin kisaohjelmaan vuonna 1960. Vuonna 1924 ohjelmassa oli sotilaspartiohiihto. Naisten ampumahiihto tuli mukaan kisoihin 1992, nykyisin sekä miehet että naiset kilpailevat viidessä eri kisatapahtumassa. Vuonna 2014 ohjelmaan lisättiin sekaviesti (N 2x6km ja M 2x7,5km). Myös mahdollisesta sekapariviestistä on puhuttu, mutta toistaiseksi sitä ei vielä talviolympialaisten ohjelmassa ole.
 Curling oli mukana kisoissa 1924, mutta tuli uudelleen kisaohjelmaan 1998, josta lähtien kisoissa on ollut sekä miesten että naisten turnaus. 2018 pelattiin turnauksen aluksi myös sekaparipeli, jossa molemmat sukupuolet muodostavat parin ja tämä jatkunee toistaiseksi tuleviin kisoihin.
 Freestylehiihto on ollut virallisena kisalajina vuodesta 1992, jolloin kumparelasku otettiin mukaan ohjelmaan. Hypyt ovat olleet mukana vuodesta 1994 lähtien. Vuonna 2010 mukaan otettiin skicross ja vuodesta 2014 lähtien talviolympialaisissa on kisattu myös half pipessä sekä slopestylessä. Vuonna 2022 luvassa on myös lumilautailusta tuttu big air, sekä sekajoukkuehypyt. Kaikki lajit ovat ohjelmassa sekä miehillä että naisilla.
 Jääkiekko oli mukana jo 1920 kesäolympialaisissa ja sen jälkeen kaikissa talviolympialaisissa. Naisten turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran 1998. Naisissa on ollut 8 joukkuetta ja miehissä 12. 2022 alkaen naisten sarjaan otetaan mukaan 10 joukkuetta.
 Kaukalopikaluistelu otettiin viralliseksi kisalajiksi 1992, ja kisatapahtumien määrää kasvatettiin neljästä kahdeksaan 2002. Nykyisin sekä miehillä että naisilla on ohjelmassa 500, 1 000 ja 1 500 metrin kilpailut sekä viesti. 2022 mukaan otetaan myös sekaviesti.
 Lumilautailu on ollut sekä miesten että naisten ohjelmassa 1998 kisoista lähtien. Aluksi ohjelmassa oli lumikouru sekä suurpujottelu, mutta 2002 suurpujottelu vaihdettiin parisuurpujotteluksi. Vuonna 2006 mukaan otettiin lumilautakrossi, ja 2014 järjestettiin ensimmäistä kertaa myös lumilautailun slopestyle. Myös paripujottelu oli ohjelmassa vuonna 2014, mutta se päätettiin poistaa lisäämällä big air sen tilalle vuoden 2018 kilpailuihin. Vuonna 2022 mukaan tulee sekajoukkuekrossi.
 Maastohiihto on ollut kisoissa mukana alusta lähtien eli vuodesta 1924. Nykyisin sekä miehillä että naisilla on kuusi kisatapahtumaa.
 Mäkihyppy on ollut olympialaji vuodesta 1924. Aluksi kilpailtiin vain suurmäessä, kunnes 1964 mukaan tuli normaalimäen kilpailu ja 1988 joukkuekilpailu. Naiset kilpailivat lajissa ensimmäisen kerran vuonna 2014. Vuonna 2022 ohjelmaan tulee myös sekajoukkuemäki.
 Ohjaskelkkailu lisättiin kisaohjelmaan 1964. Lajissa kilpaillaan miesten ja naisten yksinlaskussa, miesten parilaskussa sekä viestissä, johon kumpikin sukupuoli voi osallistua.
 Pikaluistelu on ollut kisaohjelmassa vuodesta 1924. Yhteiskilpailu oli mukana vain ensimmäisissä kisoissa. Naisten kilpailut tulivat mukaan 1960. Joukkuetakaa-ajo lisättiin ohjelmaan 2006 ja nykyisin sekä miehillä että naisilla on viisi henkilökohtaista matkaa sekä joukkuetakaa-ajo ja vuodesta 2018 mukana on myös yhteislähtökilpailu molemmille sukupuolille.
 Rattikelkkailu on ollut mukana kisoissa vuodesta 1924 lähtien, lukuun ottamatta vuotta 1960, jolloin lajissa ei kilpailtu. Aluksi ohjelmassa oli ainoastaan neljän miehen kelkkailu, mutta kahden miehen kelkkailu lisättiin 1932. Kahden naisen kelkkailu lisättiin ohjelmaan 2002. Naisten yksinkelkkailu tulee mukaan 2022, kun jostakin syystä naisten ei annettu saada neljän hengen kelkkaa miesten tapaan.
 Skeleton oli mukana olympialaisissa 1928 ja 1948, jolloin järjestettiin miesten kilpailu. Se palasi kisaohjelmaan 2002, josta lähtien sekä miehet että naiset ovat kilpailleet.
 Taitoluistelu oli mukana jo vuosien 1908 ja 1920 kesäolympialaisissa, jonka jälkeen lajissa on kilpailtu jokaisissa talviolympialaisissa. Miesten ja naisten yksinluistelu sekä pariluistelu ovat olleet mukana vuodesta 1908, jäätanssi lisättiin ohjelmaan 1976. Nyt ohjelmaan kuuluu myös vuonna 2014 ensi kertaa kilpailtu joukkuekilpailu, jossa kaikki kilpailumuodot on yhdistetty ja kolmen päivän aikana käydään kahdeksan kilpailutapahtumaa, jonka jälkeen lopputulokset muodostetaan kaikkien suoritusten yhteispisteistä.
 Yhdistetty on ollut olympialaji vuodesta 1924. Aluksi lajissa kilpailtiin vain henkilökohtaisessa kilpailussa, mutta 1988 ohjelmaan lisättiin joukkuekilpailu. 2002 mukaan tuli myös sprinttikilpailu. Yhdistetty on nykyisin ainoa talviolympialaisten laji, jossa kilpailevat vain miehet. Naiset yritetään saada mukaan vuonna 2026.

 Entiset lajit 
 Sotilaspartiohiihto oli virallisessa kisaohjelmassa 1924, jonka jälkeen se oli näytöslajeina vuosina 1928, 1936 ja 1948. Vuonna 1960 ampumahiihto korvasi sen.
 Kuvioluistelu oli taitoluistelun lajina vain 1908 kesäolympialaisissa.
 Jääpallo oli näytöslajina Oslossa 1952.

 Parhaiten menestyneet 
Menestyneimmät urheilijat(tilanne talviolympialaisten 2026 jälkeen)

 sija urheilija maa talvikisat urheilumuoto Kulta|15px Hopea|15px Pronssi|15px yht. 1. Klæbo, Johannes Høsflot    2018–2026 maastohiihto 11 1 1 13 2. Bjørgen, Marit    2002–2018 maastohiihto 8 4 3 15 3. Bjørndalen, Ole Einar  Norja 1998–2014 ampumahiihto 8 4 2 14 4. Dæhlie, Bjørn  Norja 1992–1998 maastohiihto 8 4 0 12 5. Arlt, Tobias    2014–2026 ohjaskelkkailu 7 0 1 8 Wendl, Tobias    2014–2026 ohjaskelkkailu 7 0 1 8 7. Wüst, Ireen    2006–2022 pikaluistelu 6 5 2 13 8. Jegorova, Ljubov  Venäjä 1992–1994 maastohiihto 6 3 0 9 9. Fourcade, Martin  2010–2018 ampumahiihto 6 1 0 7 10. An, Viktor / 2002–2014 kaukalopikaluistelu 6 0 2 8
Lähde: Olympedia

Eniten mitaleja saaneet maat(tilanne talviolympialaisten 2026 jälkeen)
 sija maa Kulta|15px Hopea|15px Pronssi|15px yht. 1.  Norja 166 146 135 447 2.  Yhdysvallat 126 133 104 363 3.  Saksa 121 113 78 312 4.  Kanada 82 79 85 246 5.  Neuvostoliitto 78 57 59 194 6.  Itävalta 76 97 96 269 7.  Ruotsi 73 57 65 195 8.  Sveitsi 69 56 66 191 9.  Alankomaat 63 56 48 167 10.  Italia 52 49 70 171
Lähde: Olympedia

 Katso myös 
 Suomi talviolympialaisissa

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit