Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry (SRK) on vuonna 1906 perustettu vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen Suomessa toimivien rauhanyhdistysten keskusjärjestö. Keskusyhdistyksen toimisto sijaitsee Oulussa. SRK:lla on sisaryhdistykset Ruotsissa (SFC) ja Pohjois-Amerikassa (LLC). SRK tekee lähetystyötä Suomessa ja ulkomailla, julkaisee lehtiä, kirjallisuutta ja äänitteitä, ja tukee lapsi- ja nuorisotyötä. Yhdistyksen ylin päättävä elin on rauhanyhdistysten edustajien vuosikokous, joka valitsee SRK:lle 24-jäsenisen saarnamiehistä koostuvan johtokunnan. 

Johtokunnan puheenjohtaja oli 2017–2022 Matti TaskilaSuomen Rauhanyhdistyksen entinen puheenjohtaja Matti Taskila on kuollut Yle. Hänen edeltäjänsä oli taas 2014–2017 Viljo Juntunen.

 Tarkoitus ja toiminta 
SRK:n ja sen rauhanyhdistysten tarkoituksena on niiden sääntöjen mukaan "herättää ja elvyttää kristillistä uskonelämää sekä edistää kristillissiveellisten elämäntapojen, kansanraittiuden ja isänmaallisen mielen vakiinnuttamista kansan keskuudessa". Kaikessa toiminnassa SRK haluaa pitää keskeisenä "Pyhän Raamatun ja evankelisluterilaisen uskon, tunnustuksen ja opin mukaista Jumalan sanaa".Voittonen (vuosikirja 2007), s. 165 ja 167

SRK:n vuosikokous on yhdistyksen ylin päättävä elin. Vuosikokouksessa on noin 300 rauhanyhdistysten virallista edustajaa ja se valitsee jäsenet 24 henkilön johtokuntaan. Johtokunta valitsee keskuudestaan työvaliokunnan, johon kuuluu puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa, kolme jäsentä ja kolme varajäsentä.Voittonen (vuosikirja 2007), s. 165


Toinen SRK:n kokous on kaksi kertaa vuodessa pidettävä puhujien ja seurakuntavanhinten kokous, joihon kokoontuu noin 700 saarnaajaa ja lisäksi heidän puolisonsaVoittonen (vuosikirja 2007), s. 164puhujien ja seurakuntavanhinten kokous Suviseurasanasto , viitattu 8.7.2007.

SRK toimii lähetystyössä Suomessa ja ulkomailla. Suomi on jaettu alueellisiin lähetystoimikuntiin, jotka hoitavat lähetystyön järjestelyistä. SRK lähettää puhujia erityisesti alueille, joissa on vähän seuratoimintaa. Myös esimerkiksi sairaaloihin, kouluihin ja vankiloihin järjestetään seuroja. Ulkolähetystoimintaa on säännöllisesti 18 maassa (Euroopassa: Venäjällä, Virossa, Latviassa, Ruotsissa, Norjassa, Isossa-Britanniassa, Saksassa, Sveitsissä, Unkarissa, Espanjassa; Afrikassa: Togossa, Ghanassa, Gambiassa, Senegalissa, Keniassa; Pohjois-Amerikassa: Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Ecuadorissa).Lähetystyö , viitattu 28.2.2020 Ruotsissa ja Pohjois-Amerikassa SRK toimii yhteistyössä sen sisarjärjestöjen kanssa, joita ovat Ruotsin SFC ja Pohjois-Amerikan LLC. SRK järjesti seuratilaisuuksia vuonna 2005 noin 966. SRK:n jäsenyhdistykset järjestivät vuonna 2005 noin 11 300 seuratilaisuutta. Puhujia SRK:lla on 873.

Lapsi- ja nuorisotyötä SRK tekee esimerkiksi kouluttamalla opettajia ja tuottamalla opetusmateriaalia. Pyhäkouluja sen jäsenyhdistykset ovat järjestäneet 1930-luvulta, päiväkerhoa vuodesta 1975 lähtien ja näiden lisäksi raamattuluokkia. Päiväkerholaisia on noin 4 500, pyhäkoululaisia 14 000 ja  raamattuluokkalaisia 5 800. Raamattuluokissa käydään yleensä 10–15-vuotiaina.Lapsi- ja nuorisotyö Srk.fi  ja alasivut pyhäkoulu , päiväkerho  ja raamattuluokka , viitattu 8.7.2007 SRK järjestää leirejä ja kursseja viidessä leirikeskuksessaan ja kolmessa kansanopistossaan. Niissä käyvistä noin 10 000:sta kolme neljäsosaa on alle 20-vuotiaita.Leirit Srk.fi , viitattu 27.9.2018.

SRK julkaisee kahta säännöllisesti ilmestyvää paperilehteä: Päivämies ja Lasten polku (aiemmin Siionin kevätLasten polku, viitattu 28.2.2020). Päivämies on tilattavissa myös digilehtenä ja äänilehtenä. Päivämiehessä ilmestyy kerran kuussa liitteinä Siionin Lähetyslehti ja nuorille suunnattu Kapsäkki. SRK painaa Siionin Lähetyslehteä viidelle eri kielelle lähetystyön tueksi noin kaksi kertaa vuodessa.Lehdet, viitattu 28.2.2020

SRK julkaisee vuosittain lehdet Siionin joulu ja Pääsiäissana.  Jämsän,  Ranuan ja  Reisjärven opistot toimittavat Pääsiäissanan vuorovuosin.Pääsiäissana, viitattu 28.2.2020 SRK julkaisee ja kustantaa myös kirjallisuutta ja äänitteitä.Julkaisumyymälä , viitattu 28.2.2020

 Jäsenyys 
SRK:n jäseneksi voidaan sääntöjen mukaan hyväksyä rekisteröidyt rauhanyhdistykset ja muut yhdistykset ja säätiöt, jotka toimivat samassa hengessä. Jäsenyhdistysten tarkoitus ja toimintamuodot tulee olla linjassa SRK:n toiminnan kanssa. Yhdistyksen johtokunta päättää jäsenyydestä kirjallisen hakemuksen perusteella.Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry:n säännöt 4§
Jäsenyhdistysten koko vaikuttaa siihen, kuinka monta edustajaa on mahdollista lähettää SRK:n vuosikokoukseen. Kullakin edustajalla on kokouksessa yksi ääni. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, paitsi vaaleissa arpa. Jäsenyhdistykset maksavat vuosimaksua SRK:lle. SRK:n johtokunta voi ehdottaa vuosikokouksessa jäsenyhdistyksen erottamista, mikäli se ei noudata SRK:n tarkoitusta ja toimintamuotoja.Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry:n säännöt 5§ ja 6§

 Hallinto 
SRK:n sääntöjen mukaan yhdistyksessä käyttää valtaa vuosikokous, paitsi niissä asioissa, jotka on siirretty johtokunnalleSuomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry:n säännöt 7§. Yhdistyksen hallituksena toimii johtokunta, johon jäsenyhdistyksistä valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan 24 jäsentä. Johtokunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja kaksi varapuheenjohtajaa. Se valitsee myös työvaliokunnan, johon kuuluu puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien lisäksi kolme jäsentä ja kolme varajäsentä. Johtokunta ja työvaliokunta ovat päätösvaltaisia, jos enemmän kuin puolet jäsenistä on paikalla. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, paitsi vaaleissa arpa.Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry:n säännöt 8§ Johtokunnan jäseniltä vaaditaan vähintään viiden vuoden jäsenyyttä jossakin jäsenyhdistyksessä. Johtokunnan jäsen voidaan erottaa, ellei hän noudata SRK:n tarkoitusta ja toimintamuotoja.Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry:n säännöt 9§ SRK:n johtokunta muodostuu miehistä, vaikkakaan johtokunnan jäsenten sukupuolta ei ole määritelty SRK:n säännöissä. 

 Työvaliokunta 
SRK:n sääntöjen mukaan johtokunta valitsee työvaliokunnan, johon kuuluu puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien lisäksi kolme jäsentä ja kolme varajäsentä. Tutkija Miikka Ruokasen mukaan työvaliokunta on käytännössä SRK:n johtokuntaa tärkeämpi elin. 1960-luvulta peräisin olevissa säännöissä todetaan yleisluontoisesti työvaliokunnan olevan juoksevien asioiden hoitoa varten. Johtokunnan kokouksessa 29.3.1979 kuitenkin siirrettiin työvaliokunnalle monia merkittäviä tehtäviä, kuten julkaisutoiminnan johtaminen ja SRK:n talousasiat. Erityisesti Miikka Ruokanen mainitsee valtakunnallisten kokousten järjestämisen. Vallan keskittäminen työvaliokunnalle mahdollisti Ruokasen mukaan tehokkaamman toiminnan.

 Historia 
Vanhoillislestadiolaisten ensimmäinen keskusyhdistys perustettiin vuonna 1906 Lähetystoimen päätoimiston nimellä vuosikokousseurojen yhteydessä organisoimaan lähetystyötä. "Yleinen Rauhanyhdistys" perustettiin 26.6.1914 ja se luotiin yhdistämään jo olemassa olevia rauhanyhdistyksiä. Se nimettiin 26.6.1916 Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry:ksi. Tuolloin vallinneen rauhattoman maailmantilanteen takia perustamisvaihe kesti noin kolme vuotta ja senaatti vahvisti yhdistyksen säännöt 1.8.1917. Vuonna 1925 yhdistykseen kuului 25 rauhanyhdistystä. Rauhan sanan hajaannuksen jälkeen jäsenyhdistysten määrä lisääntyi merkittävästi. Vuonna 1950 keskusjärjestöön kuului 250 rauhanyhdistystä ja vuonna 1975 rauhanyhdistyksiä oli 302. Maaseudun autioituminen ja muuttoliike alkoivat vähentää rauhanyhdistysten määrää. Erityisesti pieniä yhdistyksiä on lakkautettu. Vuonna 2003 jäsenyhdistyksiä oli 203 ja enimmillään yhdistyksiä on ollut 333, vuonna 1968.Voittonen (vuosikirja 2007), s. 162–164 Vuonna 2019 (helmikuu 2019) rauhanyhdistyksiä oli 178.

 Osallistuminen politiikkaan 1960-luvulla 

Lauri Pietilän mukaan SRK sai ensimmäisen kerran rahoitusta seuratoimintaan 1962, jolloin asiaa käsiteltiin Raahen suviseurojen yhteydessä. Tutkija Jarkko Vesikansan mukaan rahat olivat peräisin Suomalaisen Yhteiskunnan Tuki -säätiöltä. SRK kantoi huolta 1960-luvulla yhteiskuntaradikalismista, maallistumisesta ja yleisestä vasemmistolaisuuden kasvusta. Tämän vuoksi SRK suuntasi voimavaroja valistustyöhön. SRK piti mielellään yhteyttä valtakunnan tason päättäjiin, joiden kanssa sillä oli yhteisiä intressejä, kuten Suomen itsenäisyyden ja kansalaissovun säilyttäminen sekä erityisesti vasemmiton vaikutusvallan rajoittaminen. SRK:n johtokunnassa päätettiin myös 1965, että voidaan vastaanottaa lahjoitusvaroja sellaisin ehdoin, että varat käytetään SRK:n sääntöjen mukaisesti evankeliumin työhön. Johtokunnassa todettiin tuolloin, että ei ole tärkeää tietää kuka on lahjoittaja, vaan tärkeämpää on tietää mihin lahjoittaja haluaa varat käytettävän.

SRK:n johto sai toimintaansa runsaasti lahjavaroja, joita se myös itse anoi. Sekaantuminen politiikkaan jakoi mielipiteitä liikkeen sisällä Rovasti Sillanpään kirje: SRK-lestadiolaisuuden tila 1977 kirje puhujille vuonna 1974..

SRK jakoi maan 14 apulähetysalueeseen. Tunnettuja järjestöihmisiä olivat mm. Antti Aho, Erkki Vuokila, Kalle Vakkuri, Aarne Kurkela, Martti Jääskeläinen, Alpo Pikkarainen, Aarno Haho ja Pentti Purtanen. Papeista listassa olivat muun muassa Samuli  Pentikäinen, Niilo Rauhala, Lauri Holmi ja Jaakko Suomala.

 SRK:n edistämät elämäntavat 
Sääntöjen mukaan SRK:n tarkoitus on edistää kristillissiveellisiä elämäntapoja ja kansanraittiutta. Kaikki SRK:n toiminta palvelee myös tätä tarkoitusta.Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry:n säännöt 2§

SRK:n julkaisussa vuodelta 1970 Paavo Koukkarin mukaan kristityille nuorille ja erityisesti varhaisnuorille tavoitteeksi asetettujen normien kokeminen elävästi on tärkeää, käyttäytyminen ja elämä sovitetaan niiden mukaan, jolloin tunnetaan elävästi kuuluttavan Jumalan valtakuntaan. Nuoret ohjataan noudattamaan yhteisöelämään sisältyviä normeja ja etsimään toiminnalleen ohjetta niistä arvoista, jotka elähdyttävät yhteisöä. Lankeemuksista hän kehottaa kertomaan vanhemmille, koska heillä on kokemusta ja he osaavat neuvoa "sielunvihollisen pettämää" nuorta. Olavi Korkiakosken mukaan kristitty kilvoittelee säilyttääkseen uskon lahjan. Usko ja sen mukainen elämä kuuluvat yhteen, joten usko ei voi olla elämästä irrallaan. Hänen mukaansa myös kaste velvoittaa taistelemaan syntiä vastaan, jotta kasteessa solmittu hyvän omantunnon liitto säilyisi. Aarno Sassin mukaan omatunto tarkoittaa yhdessä tietämistä, joten "Jumalan seurakunnassa" ei voi olla erimielisyyksiä esimerkiksi alkoholista, perhesuunnittelusta tai maailmallisesta elämäntavasta. Juhani Alarannan mukaan Raamattu ja yhteiset kannanotot ja julkilausumat ovat tärkeitä yksityisen ihmisen elämän liikennemerkkejä. SRK:n johtokunta antoi tiedoksi Päivämiehessä vuonna 1971, että varsinkin kahdesta vaarasta on syytä huolestua. Päivämiehen pääkirjoituksen mukaan television hankinta ja konsertissa käyminen olivat syntiä. Perusteluksi todettiin: "Vanhurskaat eivät istu siellä missä pilkkaajat istuvat eivätkä käyskentele syntisten tiellä. Elävä kristillisyys ei ole mitään konserttikristillisyyttä."

Erkki Pirin mukaan syntiä ovat muun muassa Jumalan kieltäminen luojana, abortti, lapsirajoitus, televisio, alkoholi, iskelmämusiikki ja pornografia. Hän vieroksuu hippiyttä, radikalismia ja uuspakanuutta. Vuoden 1970 SRK:n julkaisussa Piri pitää hippejä kammottavimpina eläimellisten viettiensä varassa toimivina vapauden vaatijoina, jotka elävät ryöstäen, murhaten ja irstaillen. Juhani Alarannan mukaan Jumala on tarkoittanut seksuaalisuuden avioliittoon. Samaa sukupuolta olevien seksuaalinen yhteiselämän hän tuomitsee, koska Jumala ei ole niin tarkoittanut. Taipumuksia hän ei kuitenkaan pidä syntinä. Seksuaalisuutta ei saa toteuttaa väärässä muodossa. Nuorten seurustelussa hän ei sallisi halailua eikä hyväilyä, koska Jumala ei ole niin tarkoittanut. Eila Pelkonen pitää itsetyydytystä, eläimeen sekaantumista ja sukurutsausta Raamattuun vedoten epänormaaleina. Himojen heräämistä huonon kirjallisuuden, television, sopimattoman vaatetuksen tai muun sellaisen välityksellä hän kehottaa karttamaan. Olavi Korkiakosken mukaan "elävässä uskossa" ei ole kysymys elämäntavasta, vaan "vanhurskas elää uskosta".

 Televisiopäätös 

Vanhoillislestadiolaisuudessa television omistamiseen suhtaudutaan kielteisestiMiettinen, Anssi: Ja täyttäkää maa, Kuukausiliite elokuu 2006, s. 57. Kielteistä kantaa perustellaan sillä, että ohjelmatarjonta sisältää liikaa seksismiä ja väkivaltaa ja on siksi kristillisten perusarvojen vastaistaKirkko Lestadiolaisuus.info. SRK:n johto käyttää televisiokysymyksen yhteydessä termiä TV-päätös, jolla viitataan SRK:n vuosikokousten televisiota koskeviin kannanottoihinRusama Heikki:Vetoomus TV-kiellon purkamiseksi, Kotimaa 19.4.2007 s. 5. Liikkeen ulkopuolisissa julkaisuissa on käytetty myös termejä televisiokielto tai TV-kieltoKulttuuri Lestadiolaisuus.infoPyysiäinen, Ilkka: Synti; ajatuksin sanoin ja töin, s. 111, . Herätysliikkeen suhtauminen televisioon on herättänyt julkisuuden mielenkiintoaAinoa oikea Jumala (Vanhentunut linkki) Dokumenttiprojekti, Yle.fi (Arkisto).

 Suhtautuminen syntyvyyden säännöstelyyn 

Ehkäisy nousi vanhoillislestadiolaisuudessa keskustelun aiheeksi vuoden 1967 puhujien ja seurakuntavanhinten kokouksessaPalola 2006, s. 119. Suomen evankelis-luterilainen kirkko omaksui myönteisen kannan ehkäisyvälineiden käyttöön vuonna 1952Maarit Hytönen, Kirkko ja nykyajan eettiset kysymykset, 2003, , sivu 212. Monet kristityt pitivät ehkäisyä yleisesti syntinä 1900-luvun alkuun saakkaProvan, Charles D. The Bible and Birth Control. Zimmer Printing, Monongahela, 1989. . Vanhoillislestadiolaisille muodostui vuonna 1967 selkeä kanta: he pitäytyivät Raamattuun, jonka mukaan he katsoivat lapsirajoituksen olevan "syntiä kaikissa muodoissaan". Vanhoillislestadiolaisten mukaan Jumala on elämän ja kuoleman Herra ja elämän luominen on hänen käsissäänOikea ja väärä, s. 18–23. Ihminen ei saa estää Jumalan luomistyötä. Aborttia pidetään murhan syntinä. Myös ehkäisyä on pidetty murhana. Viimeisin SRK:n virallinen kannanotto ehkäisykysymykseen julkistettiin suviseuroissa 2009 otsikolla Minä uskon Jumalaan, Isään.

 Hoitokokoukset 

Hoitokokous on vanhoillislestadiolaisuuden sisäinen, niin sanottua sielunhoidollista kokousta tarkoittava käsiteSRK:n vuosikirja 1986, , Kristuksen kirkkolaki ja sielunhoito, sivut 45–60. 1970-luvun yleisistä hoitokokouksista käytetään myös termiä henkien taistelu ja sanalla hoitokokous voidaan yhteisön piirissä toisinaan tarkoittaa henkien taistelun lisäksi myös muita sielunhoidollisia tilanteita. 1970-luvun kriisi herätti paljon huomiota mediassa. Lehtien mielipidekirjoituksissa kokouksista käytettiin muun muassa termejä selvityskokous, uskonterrori, terrori, henkinen väkivalta, lestadiolaiskuri ja ryhmäkuri.Jorma Kurvinen: Raportti lestadiolaisuudesta, s.136  31.12.1979 SRK:n johdon antaman neuvon mukaan hoitoon kutsujina toimivat rauhanyhdistysten johtokunnatPyysiäinen, Ilkka: Synti; ajatuksin sanoin ja töin (2006), s. 99–112, . Hoitokokousmenettelyn taustalla oli näkemys, että veljen vartijana toimiminen on kristityn velvollisuus ja rikkoneen hoitamisessa tuli noudattaa Kristuksen kirkkolakia. Tuomas Lohen mukaan hoitokokoukset lisääntyivät 1970-luvulla ja vähenivät merkittävästi 1980-luvulle tultaessa. Huippu saavutettiin vuonna 1978.

Tuomas Lohen mukaan hoitokokousmenettelyn taustalla oli näkemys, että rikkoneen hoitamisessa tuli noudattaa Kristuksen kirkkolakia. Itsensä "vastuullisiksi kristityiksi" tuntevat kokivat velvollisuudekseen puuttua ongelmalliseksi luokiteltuun käytökseen. Paikallinen rauhanyhdistys toimi jäsentensä "hengellisenä hallituksena", joka pyrki vaikuttamaan heidän elämäntapoja koskeviin ratkaisuihinsa.

 Rauhanyhdistykset 
SRK:hon kuuluvat seuraavat rauhanyhdistykset:

Etelä-Karjala
 Lappeenrannan Rauhanyhdistys

Etelä-Pohjanmaa
 Alajärven rauhanyhdistys
 Alavuden rauhanyhdistys
 Evijärven Rauhanyhdistys
 Kauhavan ja Lapuan Rauhanyhdistys
 Lappajärven Rauhanyhdistys
 Seinäjoen rauhanyhdistys
 Ähtärin ja sen ymp. Rauhanyhdistys

Etelä-Savo
 Mikkelin Rauhanyhdistys
 Savonlinnan Rauhanyhdistys

Kainuu
 Kajaanin rauhanyhdistys
 Puolangan Rauhanyhdistys

Kanta-Häme
 Hämeenlinnan rauhanyhdistys

Keski-Pohjanmaa
 Halsuan ja sen ymp. Rauhanyhdistys
 Kannuksen rauhanyhdistys
 Kokkolan seudun rauhanyhdistys
 Perhon rauhanyhdistys
 Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistys
 Ullavan ja Kälviän Rauhanyhdistys

Keski-Suomi
 Hankasalmen Rauhanyhdistys
 Jyväskylä
 Jyväskylän rauhanyhdistys
 Tikkakosken Rauhanyhdistys
 Jämsän Rauhanyhdistys
 Kannonkosken Rauhanyhdistys 
 Karstulan Rauhanyhdistys 
 Kinnulan Rauhanyhdistys
 Kivijärven Rauhanyhdistys
 Kyyjärven Rauhanyhdistys 
 Laukaan rauhanyhdistys
 Pihtiputaan Rauhanyhdistys
 Saarijärven Rauhanyhdistys
 Uuraisten Rauhanyhdistys
 Viitasaaren Rauhanyhdistys
 Äänekosken Rauhanyhdistys

Kymenlaakso
 Kouvolan seudun Rauhanyhdistys

Lappi¨
 Keminmaa: Kemin seudun Rauhanyhdistys
 Kittilä: Kittilän Rauhanyhdistys  
 Kolari: Luoteis-Lapin Rauhanyhdistys
 Inari: Ivalonlaakson Rauhanyhdistys
 Posio:
 Kynsivaaran seudun Rauhanyhdistys
 Posion Rauhanyhdistys
 Ranua:
 Impiön Rauhanyhdistys
 Kuukasjärven Rauhanyhdistys
 Ranuan Petäjäjärven Rauhanyhdistys
 Ranuan Rauhanyhdistys
 Rovaniemi: 
 Rautiosaaren rauhanyhdistys
 Rovaniemen rauhanyhdistys
 Simo: Simon Rauhanyhdistys
 Sodankylä: Sodankylän Rauhanyhdistys
 Tervola: Tervolan Rauhanyhdistys
 Tornio: 
 Arpelan Rauhanyhdistys, Tornio
 Karungin Rauhanyhdistys, Tornio
 Tornion Rauhanyhdistys

Pirkanmaa
 Lempäälän Rauhanyhdistys
 Parkanon Rauhanyhdistys
 Tampereen rauhanyhdistys
 Ylöjärven Rauhanyhdistys

Pohjanmaa
 Pietarsaaren Rauhanyhdistys
 Vaasan seudun rauhanyhdistys

Pohjois-Karjala
 Heinäveden Rauhanyhdistys
 Joensuun Rauhanyhdistys
 Keski-Karjalan Rauhanyhdistys, Kitee
 Liperin Rauhanyhdistys
 Outokummun Rauhanyhdistys
 Pielisjärven Rauhanyhdistys

Pohjois-Pohjanmaa
 Alavieska: Alavieskan rauhanyhdistys
 Haapajärvi: Haapajärven rauhanyhdistys
 Haapavesi: Haapaveden rauhanyhdistys
 Hailuoto: Hailuodon Rauhanyhdistys
 Ii:
 Iin rauhanyhdistys
 Jakkukylän rauhanyhdistys
 Kuivaniemen Rauhanyhdistys
 Oijärven Rauhanyhdistys
 Yli-Iin Rauhanyhdistys
 Yli-Olhavan Rauhanyhdistys
 Kalajoki:
 Kalajoen rauhanyhdistys
 Mehtäkylän rauhanyhdistys
 Raution seudun rauhanyhdistys
 Kempele: 
 Kempeleen rauhanyhdistys
 Murron rauhanyhdistys
 Kuusamo:
 Kuusamon rauhanyhdistys
 Käylän Rauhanyhdistys
 Määttälän Rauhanyhdistys
 Vasaraperän Rauhanyhdistys
 Viirinkylän Rauhanyhdistys
 Vuotungin Rauhanyhdistys
 Kärsämäki: Kärsämäen rauhanyhdistys
 Liminka: Limingan rauhanyhdistys
 Lumijoki: Lumijoen rauhanyhdistys
 Merijärvi: Merijärven rauhanyhdistys
 Muhos:
 Laitasaaren rauhanyhdistys
 Muhoksen rauhanyhdistys
 Nivala:
 Nivalan rauhanyhdistys
 Ypyän rauhanyhdistys
 Oulainen: Oulaisten rauhanyhdistys
 Oulu:
 Haukiputaan Jokikylän Rauhanyhdistys
 Haukiputaan rauhanyhdistys
 Kellon Rauhanyhdistys
 Kiimingin rauhanyhdistys
 Oulun rauhanyhdistys
 Oulujoen rauhanyhdistys
 Oulunsalon kirkonkylän rauhanyhdistys
 Pateniemen rauhanyhdistys
 Salonpään rauhanyhdistys
 Ylikiimingin Rauhanyhdistys
 Pudasjärvi:
 Ervastin Rauhanyhdistys
 Pudasjärven Jongun Rauhanyhdistys
 Pudasjärven rauhanyhdistys
 Sarakylän Rauhanyhdistys
 Yli-Livo-Pärjänsuon Rauhanyhdistys
 Pyhäjoki: Pyhäjoen rauhanyhdistys
 Pyhäjärvi: Pyhäjärven rauhanyhdistys
 Pyhäntä: Pyhännän rauhanyhdistys
 Raahe:
 Pattijoen rauhanyhdistys
 Raahen rauhanyhdistys
 Saloisten rauhanyhdistys
 Vihannin rauhanyhdistys
 Reisjärvi: Reisjärven rauhanyhdistys
 Sievi:
 Sievin Asemanseudun Rauhanyhdistys
 Sievin Kiiskilän Rauhanyhdistys
 Sievin rauhanyhdistys
 Siikajoki: 
 Luohuan Rauhanyhdistys
 Paavolan Rauhanyhdistys
 Revonlahden Rauhanyhdistys
 Ruukin Rauhanyhdistys
 Siikajoen Rauhanyhdistys
 Siikalatva:
 Kestilän Rauhanyhdistys
 Pulkkilan rauhanyhdistys 
 Rantsilan rauhanyhdistys
 Taivalkoski:
 Taivalkosken rauhanyhdistys
 Tyräjärven rauhanyhdistys
 Tyrnävä: Tyrnävän rauhanyhdistys
 Utajärvi: 
 Juorkunan ja ymp. Rauhanyhdistys
 Utajärven rauhanyhdistys
 Vaala: Vaalan rauhanyhdistys
 Ylivieska: Ylivieskan rauhanyhdistys

Pohjois-Savo
 Iisalmen Rauhanyhdistys
 Kiuruveden Rauhanyhdistys
 Kuopion ja ympäristön rauhanyhdistys
 Leppävirran Rauhanyhdistys
 Pielaveden Rauhanyhdistys
 Varkauden ja ympäristön Rauhanyhdistys

Päijät-Häme
 Lahden rauhanyhdistys

Satakunta
 Kokemäen seudun rauhanyhdistys
 Merikarvian rauhanyhdistys
 Porin rauhanyhdistys
 Rauman rauhanyhdistys

Uusimaa
 Espoon rauhanyhdistys
 Helsingin rauhanyhdistys
 Hyvinkään rauhanyhdistys
 Järvenpään ja ympäristön rauhanyhdistys
 Lohjan rauhanyhdistys
 Mäntsälän rauhanyhdistys
 Nurmijärven rauhanyhdistys
 Pornaisten rauhanyhdistys
 Porvoon Rauhanyhdistys
 Vantaan rauhanyhdistys

Varsinais-Suomi
 Forssa-Loimaan Rauhanyhdistys
 Salon Seudun Rauhanyhdistys
 Turun rauhanyhdistys

 Merkittävät henkilöt 

 Pääsihteeri 
Suomen lähetystoimen päätoimisto
 1906–1913: John Ryselin
 1913–1917: Otto Cajanus

Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
 1917–1919: John Ryselin
 1919–1921: Otto Cajanus
 1921–1931: Juho Halttu
 1931–1955: Kauno Kemppainen
 1956–1960: Eino Pietilä
 1960–1981: Einari Lepistö
 1981–2001: Voitto Savela
 2001–2011: Aimo Hautamäki
 2011–2013: Tuomas Hänninen
 2014–2022: Juha Kaarivaara
 2022– Arto Tölli

 Johtokunnan puheenjohtaja 

Suomen lähetystoimen päätoimisto
 1906–1909: Juho Mattila
 1909–1910: Josef Patala
 1910–1911: Juho A. Tauriainen
 1911–1913: Kalle Moilanen
 1913–1914: Vihtori Huotari
 1914–1916: Kalle F. Lohi

Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
 1916–1917: Kalle F. Lohi
 1917–1918: Kalle Moilanen
 1918–1920: Antti Huumonen
 1920–1924: Juho Mattila
 1924–1929: Antti Sangi
 1929–1930: Valde Suomalainen
 1930–1933: Antti Sangi
 1933–1942: Heikki Jussila
 1942–1960: Armas Leinonen
 1960–1977: Eino Vaherjoki
 1977–1983: Kauko Mäntylä
 1983–1993: Erkki Reinikainen
 1993–2007: Matti Lääkkö
 2007–2014: Olavi Voittonen
 2014–2017: Viljo Juntunen
 2017–2022: Matti Taskila
 2022– Valde Palola

 Katso myös 
Eesti Luterlik Rahuühendus
Laestadian Lutheran Church
Sveriges Fridsföreningarnas Centralorganisation
Rauhanyhdistys

 Lähteet 

 Myös: 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
SRK:n jäsenyhdistykset 
SRK:n kirjajulkaisut 1906–2001
Ehkäisykysymys vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen opetuksessa 2000-luvulla 
 Hakomaja 
 Mopin palsta 
 Omat polut: etnisten vanhoillislestadiolaisten kokemuksia ja kertomuksia

Luokka:Suomalaiset kristilliset järjestöt
Luokka:Suomalaiset lähetystyöjärjestöt
*
Luokka:Oululaiset yhdistykset