Guss Mattsson

Gustaf Otto (Guss) Mattsson (7. lokakuuta 1873 Bremerhaven, Saksa – 26. lokakuuta 1914 Helsinki) oli suomalainen kemisti, lehtimies, pakinoitsija, kirjailija ja valtiopäivämies.

Elämäkerta
Mattsonin äiti oli Amelie Brunström ja isä merikapteeni Gustaf Edvard Mattson. Mattsonin puoliso vuodesta 1899 oli Sigrid Blumenthal. Mattsson vietti ensimmäiset vuotensa Englannissa ja Saksassa. Hän valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta (nykyinen Teknillinen korkeakoulu) 1895 ja filosofian kandidaatiksi 1898. Mattsson väitteli filosofian tohtoriksi hiilivedyistä 1905, väitöskirja oli nimeltään Pyrenet konstitution och genesis. Kemian dosentiksi Helsingin yliopistoon hän tuli 1908 ja Polyteknillisen opiston kemian lehtoriksi 1908. Kemian apuopettajana hän oli toiminut siellä jo vuodesta 1899. Mattsson julkaisi useita tutkimuksia orgaanisen ja fysikaalisen kemian alalta. 

Mattsson oli porvarissäädyssä Kaskisten edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. Niillä hän toimi innokkaasti Kaskisten rautatien puolesta ja halusi pysyä puoluepolitiikan ulkopuolella puhuen suomen- ja ruotsinkielisten välisen kielirauhan puolesta. 

Tiede ja journalismi vetivät Guss Mattssonia eri suuntiin niin, mutta lopulta hänestä tuli kokopäiväinen toimittaja. Mattsson aloitti lehtimiehenä Nya Pressenissä jo 1897. Hän kirjoitti yli 900 pakinaa nimimerkillä Ung-Hans ja otsikolla I dag lehtiin Helsingfors-Posten (1902–1905) ja Dagens Tidning (1911–1914) – jonka hän perusti itse ja joka yhdistyi 1914 Nya Presseniin, jolloin syntyi Dagens Press.

Pakinoitsijana Mattson oli Suomessa uraauurtava, sillä hän oli Samuli Suomalaisen kanssa ensimmäisiä puhtaita pakinoitsijoita. Mattssonin pakinoita on kuvattu älykkäiksi, inhimillisiksi, mielikuvituksellisiksi ja tyylillisesti taitaviksi. Pakinat käsittelevät tiedettä, taidetta, politiikkaa ja arkisia asioita ja niissä vältettiin sentimentaalisuutta ja moralisointia. Mattsson matkusti paljon, osaksi tuberkuloosin vuoksi, johon hän sittemmin kuoli. Matkoista Kanariansaarille ja Itä-Afrikkaan hän julkaisi kirjat 1907 ja 1914. Hänen valitut teoksensa ilmestyivät postuumisti 1915–1921.

 Teokset 
Suomennetut teokset
Suomen mies meni Zanzibariin. Suomentanut Joel Lehtonen. WSOY, 1915.
"Tänään" : valittuja pakinoita. Valikoinut ja suom. sekä esipuheen kirj. Kauko Kare. Karisto, 1961.
Hyvä herrasväki : Toinen sarja valittuja pakinoita. Valikoinut ja suom. Kauko Kare. Karisto, 1967.
 "Pakina Tampereesta" teoksessa Katu : rakkaudesta Tampereen Hämeenkatuun. Toimittaja Uolevi Nojonen. Pirkanmaan perinnepoliittinen yhdistys, 1982.  Julkaistu alun perin Helsingfors-Posten 30.7.1904

Matkakirjoja
 En sommarfärd till de lyckliga öarna (1907)
 En herre for till Zanzibar (1914)
Pakinakokoelmia
 Valda skrifter I–X (1915–1921)
 I dag I–III (1950–1956)
 Kreatur och professorer (1953) 
 Så rulla våra öden (1970)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Åbo Akademin kirjaston digitoimaa aineistoa Guss Mattssonin kokoelmasta  (Viitattu 21.4.2014)
Vapaasti ladattavia Gustaf Mattssonin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta


Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomalaiset kemistit
Luokka:Pakinoitsijat
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1873 syntyneet
Luokka:Vuonna 1914 kuolleet