Savonlinna

Savonlinna () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kaupungissa asuu  henkilöä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä (). Väestötiheys on  asukasta/km². Savonlinna tunnetaan erityisesti Olavinlinnasta ja siellä järjestettävistä Savonlinnan Oopperajuhlista.

Savonlinnan naapurikuntia ovat Enonkoski, Heinävesi, Kitee, Liperi, Parikkala, Rantasalmi, Ruokolahti, Rääkkylä, Sulkava ja Varkaus.

Historia
pienoiskuva|pysty|vasen|Savonlinnan keskustaa 1930-luvulla.
pienoiskuva|pysty|vasen|Savonlinnaa 1960-luvulla.
Savonlinnan kaupunki sai alkunsa 1475 perustetun Olavinlinnan vierelle Kyrönsalmen länsirannalle syntyneestä asutuksesta. Sääminkiin kuulunut Olavinlinnan vierellä sijainnut Savonlinnan malmi (ruots. Nyslotts malm) korotettiin vuonna 1639 kaupungiksi Pietari Brahen aloitteesta. Savonlinnan malmilla asuivat linnoituksessa työskentelevät käsityöläiset ja muu väestö, joka ei mahtunut asumaan linnassa.

Savonlinnan kaupungin perustamisasiakirja on hävinnyt ajan saatossa, mutta monista muista lähteistä on käynyt ilmi perustamisvuosi 1639. Kaupungille ei annettu perustamisen yhteydessä nimeä ja siitä käytettiin vaihtelevasti nimityksiä Savolax Nystad (Savon Uusikaupunki) ja Nyslotts malm. Savonlinnan ensimmäinen kaupunkiaika päättyi vuonna 1683, kun kaupunkioikeudet peruutettiin. Kaupungin maa-ala siirtyi Heikinpohjan ratsutilan omistukseen ja kaupungin asukkaita karkotettiin asunnoistaan. Kaupunkioikeuksien lakkauttamisen jälkeen väkiluku laski 100–150 henkilöön. Isovihan ajan vuodesta 1714 vuoteen 1721 Olavinlinna ja Savonlinna olivat venäläisten alaisuudessa. Isonvihan jälkeen Savonlinna palasi Ruotsin vallan alle venäläisten poistuttua syksyllä 1721. Vuonna 1723 Savonlinnasta tuli Haminan tapulikaupungin alainen kauppapaikka. Ruotsin valta Savonlinnassa päättyi pikkuvihaan 1742, jolloin venäläiset miehittivät Suomen. Savonlinnasta tuli uudestaan itsenäinen kaupunki vuonna 1784.

pienoiskuva|Savonlinna tunnetaan yleisesti Olavinlinnastaan.

1800-luvulla Savonlinna kasvoi ja teollistui, asutus levisi Vääräsaaresta Talvisaarelle. Saimaan kanavan valmistuminen 1856 ja rautatieyhteyden valmistuminen 1907 kasvattivat kaupunkia. Saimaan kanava toi turisteja vuonna 1896 valmistuneeseen Olavin kylpylälaitokseen. Kaupunkikuvan suurimmat muutokset alkoivat toisen maailmansodan jälkeen, kun puutalot purettiin ja tilalle rakennettiin kerrostaloja.

Savonlinnan palot

 Vuonna 1656 ruptuurisodassa kaupungin kaikki talot poltettiin – muun muassa raatihuone, koulu, pappila ja mahdollisesti keskeneräinen uusi kirkko tuhoutuivat.
 Vuonna 1714 isovihan aikana venäläisten saapuessa Olavinlinnan päällikkö antoi käskyn polttaa Savonlinnan rakennukset.
 Vuonna 1742 pikkuvihan alussa ruotsalaiset polttivat Savonlinnan ennen venäläisten tuloa.
 Heinäkuussa vuonna 1812 Savonlinnan suurpalossa tuhoutui 19 taloa.
 Talvi- ja jatkosodan aikana kaupunki kärsi ajoittaisista pommituksista. Pahimmin vahingot kohdistuivat Savonlinnan tuomiokirkkoon, joka syttyi tuleen tammikuussa 1940 ja kärsi suurta tuhoa. Kirkko rakennettiin uudelleen vuonna 1948.

Kuntaliitokset

pienoiskuva|Savonlinnan Lyseon entinen talo on osa Savonlinnan kaupungintaloa.
Vuoden 1973 kuntaliitoksessa Savonlinnaan yhdistettiin suurin osa sitä ympäröineestä Säämingin kunnasta. Samana vuonna valmistui myös Savonlinnan lentoasema. Savonrannan kunta liittyi Savonlinnaan vuoden 2009 alussa. Kunnilta puuttui yhteinen kuntaraja, joka oli kuntajakolain edellytys kuntaliitoksen tekemiselle. Valtioneuvosto kuitenkin vahvisti osakuntaliitoksen Enonkosken kunnan pohjoisosasta 19. kesäkuuta 2008, jolla Savonlinnan kaupunkiin liitettiin 31,24 neliökilometrin kaistale yhteisen maarajan luomiseksi Savonlinnan ja Savonrannan välille.

Tätä ennen asiaa oli yritetty ratkaista Enonkoskella 27. helmikuuta 2008 pidetyssä käytävää koskevassa yhteiskokouksessa, joka päättyi hyvin laihoin tuloksin.Sanomalehti Puruvesi, "Kuntien yhteispalaveri ei saavuttanut yksimielisyyttä rajakäytävästä", 28.2.2008 Tästä huolimatta Savonrannan kunnanvaltuusto päätti 28. maaliskuuta 2008 äänin 12–4, että Savonrannan ja Savonlinnan välinen yhdyskäytävä muodostetaan niin sanottua pohjoista reittiä pitkin lohkaisemalla se pelkästään Enonkosken kunnasta.Sanomalehti Puruvesi, "Savonrannan valtuusto valitsi pohjoisen yhdyskäytävän, ns. pienimmän riesan vaihtoehdon", 3.3.2008 Valtioneuvosto hyväksyi ratkaisun. Enonkoskelta saadun alueen pinta-ala on 31,24 neliökilometriä ja siellä asuu yksi asukas. Maaliskuussa 2012 Savonlinnan, Kerimäen ja Punkaharjun valtuustot päättivät kuntien yhdistymisestä. Liitos toteutui vuonna 2013. Enonkoski liittyi mukaan vain seurakunnallisesti, ei kunnallisesti. Liitoksen tuloksena Enonkoski jäi alueeltaan kokonaan Savonlinnan ympäröimäksi enklaaviksi. Vuoden 2026 alussa toteutuneen osakuntaliitoksen myötä Savonlinnalle vuonna 2009 annettu alue palautettiin takaisin osaksi Enonkoskea.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Savonlinnassa on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, johon kuuluu neljä kappeliseurakuntaa ja yksi erillinen kirkkopiiri:
 Savonlinnan seurakunta
 Enonkosken kappeliseurakunta
 Kerimäen kappeliseurakunta
 Punkaharjun kappeliseurakunta
 Rantasalmen kappeliseurakunta
 Savonrannan kirkkopiiri.

Lisäksi Savonlinnassa toimii Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Pyhän Jaakobin luterilainen seurakuntaPyhän Jaakobin luterilainen seurakunta. Viitattu 29.10.2020..

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Savonlinnan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/saimaan-ortodoksinen-seurakunta 

Savonlinnassa toimivat lisäksi Savonlinnan Helluntaiseurakunta, Punkaharjun helluntaiseurakuntahttps://slnhelluntaiseurakunta.fi/ ja Savonlinnan vapaaseurakuntahttp://www.savonlinna.svk.fi/.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Savonlinnan kaupungin nykyisellä alueella.
 Kerimäen seurakunta (liitetty Savonlinnan seurakuntaan 2013)
 Punkaharjun seurakunta (liitetty Savonlinnan seurakuntaan 2013)
 Savonlinna-Säämingin seurakunta (liitetty Savonlinnan seurakuntaan 2013)
 Savonrannan seurakunta (liitetty Kerimäen seurakuntaan 2006)
 Säämingin seurakunta (yhdistetty silloisen Savonlinnan seurakunnan kanssa Savonlinna-Säämingin seurakunnaksi 1995)

Maantiede
pienoiskuva|Saimaa hallitsee Savonlinnan luonnonmaisemaa. Puruvettä Punkaharjulla.

Savonlinnan keskusta on rakennettu osittain saarille, jotka erottavat Saimaan selät Haapaveden ja Pihlajaveden toisistaan. Kaupungin pinta-alasta yli kolmannes koostuu vesistöistä ja useista saarista. Haapa- ja Pihlajavettä yhdistävät kolme salmea lännestä itään päin lueteltuina ovat Laitaatsalmi, Haapasalmi ja Kyrönsalmi. Talvisalo jää Laitaatsalmen ja Haapasalmen väliin ja Vääräsaari Haapasalmen ja Kyrönsalmen väliin. Linnansaaren kansallispuisto ja Koloveden kansallispuisto sijaitsevat osittain Savonlinnan alueella.
Ilmasto

Savonlinnan keskustaajaman kaupunginosat

LänsiKeskustaItä Aholahti
 Ensola
 Kellarpelto
 Laitaatsilta
 Pihlajaniemi
 Pitkäniemi
 Pöllänlahti
 Rantakoivikko
 Ritala Heikinpohja
 Hernemäki
 Jukolansalo
 Kasinonsaaret
 Savonniemi
 Sortteerinlahti
 Talvisalo
Viiskulma Alttarkivi
 Haka-alue
 Inkerinkylä
 Kyrönniemi
 Mertala
 Miekkoniemi
 Nojanmaa
 Nojanmaanlahti
 Nätki
 Pääskylahti
 Pääskylä
 Viuhonmäki

 Taajamat 

pienois|Kerimäen venevajoja.
Vuoden 2017 lopussa Savonlinnassa oli 34 664 asukasta, joista 26 511 asui taajamissa, 7 681 haja-asutusalueilla ja 472:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Savonlinnan taajama-aste on 77,45 %. Savonlinnan taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Savonlinnan keskustaajama 21 897 2  Kerimäen kirkonkylä 2 340 3  Punkasalmi 1 338 4  Savonrannan kirkonkylä 421 5  Anttola 307 6  Tuunaansaari 208

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Kylät
Seuraavassa on lueteltu Savonlinnan kylät kuntaliitoksen jälkeen Savonlinnan, Kerimäen, Punkaharjun ja Savonrannan alueilla.
 Savonlinna: Aholahti, Ahvensalmi, Ahvionsaari, Haapalahti, Hannolanpelto, Haukiniemi, Ikoinniemi, Juvola, Kaartilanranta, Kallislahti, Kesamonsaari, Kiilanmäki, Kiviapaja, Kokonsaari, Kommerniemi, Kosola, Laukansaari, Liistonsaari, Loikansaari, Mikkolanniemi, Moinsalmi, Niittylahti, Oravi, Otavaniemi, Pellossalo, Pesolansaari, Pietolansaari, Pihlajalahti, Pirhiänniemi, Pihlajaniemi, Ritosaari, Tolvanniemi, Tuohisaari, Tynkkylänjoki, Varparanta.
 Kerimäki: Alakuona, Anttola, Uusi-Haapalahti, Haapaniemi, Hevossalo, Hälvä, Karvila, Kattilamäki, Kerimäki, Kerimäen Pihlajaniemi, Kumpuranta, Kuokkala, Laakkola, Luotojärvi, Lötjölä, Louhi, Makkola, Moinniemi, Paakkunala, Paasniemi, Uus-Pihlajaniemi, Pitkälä, Raikuu, Rauvanniemi, Riikola, Ruokojärvi, Ruokolahti, Ruokoniemi, Silvola, Simpala, Toroppala, Yläkuona.
Punkaharju: Enanniemi, Hiukkajoki, Kulennoinen, Lahdenkylä, Liittolahti, Piojärvi, Punkaharjun Laukansaari, Punkasalmi, Putikko, Raatikko, Ruhvana, Saukonsaari, Sorvasranta, Susiniemi, Särkilahti, Turtianniemi, Tuunaansaari, Utrasniemi, Vaahersalo, Vaara, Vuoriniemi.
 Savonranta: Hanhijärvi, Hankavaara, Lapinlahti, Säimen, Leivola, Oriniemi, Pirttimäki, Rönkönvaara, Vuokala.

Koulutus
Varhaiskasvatusta tarjotaan Savonlinnassa kahdeksassa kunnallisessa päiväkodissa, neljässä yksityisessä päiväkodissa, ryhmäperhepäiväkodissa, avoimessa päiväkodissa sekä kunnallisessa ja yksityisessä perhepäivähoidossa. Esiopetusta annetaan sekä päiväkodeissa että kouluissa.

Savonlinnassa on yhteensä 11 peruskoulua:

Anttolan koulu            (luokat 1–6)
Kellarpellon koulu            (luokat 1–6)
Kerimäen koulu                (luokat 1–9)
Kulennoisten koulu            (esiopetus + luokat 1–6)
Mertalan yhtenäiskoulu    (luokat 1–9)
Nojanmaan koulu               (luokat 1–4)

Nätkin koulu              (luokat 1–5)
Pihlajaniemen koulu       (luokat 1–6)
Punkaharjun koulu             (luokat 1–9)
Savonrannan koulu             (luokat 1–9)
Talvisalon koulu          (perusopetuksen luokat 7–9, Heikinpohjan toimipisteessä luokat 1–6)

Savonlinnan normaalikoulun toiminta loppui kevääseen 2018 Itä-Suomen yliopiston siirtäessä opettajankoulutuksen Savonlinnasta Joensuuhun. Sen tilalle vanhoihin opettajankoulutuslaitoksen tiloihin perustettiin Talvisalon koulun Heikinpohjan toimipiste, jossa koulua käyvät alakoululaiset. Nätkin koulu siirrettiin syksyllä 2018 niin ikään Heikinpohjaan, vanhan kansainvälisen viestinnän laitoksen tiloihin väistötiloihin. Nätkin koulun rakennus oli päässyt niin huonoon kuntoon, että työterveyshuolto suositteli sen välitöntä sulkemista. Koulu sai uudet tilat Nätkille vuonna 2021.

Savonlinnan lukioita ovat Savonlinnan lyseon lukio, Savonlinnan aikuislukio ja Savonlinnan Taidelukio, joka on valtakunnallinen taidekasvatuksen erityistehtävän saanut erikoislukio. Ammatillista koulutusta tarjoaa Savonlinnan ammatti- ja aikuisopisto. Savonlinnan lyseon lukion Kerimäen toimipiste lakkautettiin keväällä 2018 ja Punkaharjun toimipiste keväällä 2016.

Korkeakoulutusta kaupungissa antaa Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu, jolla on Savonniemen kampuksella terveysalan laitos. Ammattikorkeakoulun alaisuudessa toimivat myös tutkimusyksikköinä kuitulaboratorio ja elektroniikan 3k-tehdas. Aikaisemmin korkeakoulutusta antoi myös Savonlinnan kieli-instituutti, joka muuttui myöhemmin Joensuun yliopiston kansainvälisen viestinnän laitokseksi ja siirtyi Joensuuhun vuosina 2007–2008. Itä-Suomen yliopiston opettajankoulutuslaitos (OKL) toimi Savonlinnassa kevääseen 2018 asti, jolloin se siirrettiin Joensuuhun. Päätöstä vastustettiin Savonlinnassa voimakkaasti. Opettajankoulutuksen säilyttämisen puolesta järjestettiin jopa mielenosoitus, joka keräsi noin 6 000 osallistujaa. OKL kuitenkin siirrettiin pois Savonlinnasta, mikä aiheutti Savonlinnalle vähenevän väestön ja opiskelijamäärän vuoksi paljon kielteisiä vaikutuksia.

Muita Savonlinnassa toimivia koulutuslaitoksia ovat muun muassa Savonlinnan kesäyliopisto, Linnalan opisto (kansalaisopisto), Savonlinnan kansanopisto, Puruvesi-opisto, Itä-Karjalan Kansanopisto ja Tanhuvaaran urheiluopisto.

Lakkautettuja kouluja:
Savonniemen yläaste (1982), Savonniemen lukio (1982), Aholahden koulu (1993), Ahvensalmen koulu (1993), Kosolan koulu (1996), Kaartilan koulu (1996), Kirkkoniemen koulu (1999), Pihlajalahden koulu (2000), Haapalan koulu (2000), Puistokadun koulu (2001), Salorannan koulu (2002), Talvisalon lukio (2002), Piispanmäen yläaste (2002), Pihlajaveden koulu (2010), Moinsalmen koulu (2014), Punkasalmen koulu (2014), Särkilahden koulu (2015), Kumpurannan koulu (2015), Kirkonkylän koulu (2016), Savonlinnan normaalikoulu (2018), Juvolan koulu (2024), Kallislahden koulu (2024), Louhen koulu (2024).

Liikenne

Maantie- ja rautatieliikenne
pienoiskuva|Vuonna 2012 avattu Savonlinnan rautatieasema.
Savonlinnan julkinen liikenne on viime vuosina kärsinyt julkisten menojen leikkaamisesta, joka on heijastunut lippuhintojen kallistumisena ja vuorojen vähenemisenä.

Savonlinnasta Pieksämäelle ja Mikkeliin on tarjolla linja-autoyhteys. Helsingin suunnasta Savonlinnaan kulkee viikonloppuisin linja-auton yöpikavuoro Lahden ja Mikkelin kautta. 

Paikallisliikennettä ajaa Savonlinja viidellä linjalla:

Linja 1: Repolankaari–Keskusta–Samusalontie
Linja 2: Aholahti–Keskusta–Nätki
Linja 3: Haka-alue–Keskusta–Pihlajaniemi
Linja 4: Jukolansalo–Heikinpohja–Keskusta–Nojanmaa
Linja 5: Kellarpelto–Pihlajaniemi–Heikinpohja–Keskusta–SAMI

Savonlinnan kautta kulkee Huutokoski–Parikkala-rata. Keskustaajaman alueella on kaksi rautatieasemaa, joista Savonlinnan rautatieasema sijaitsee keskustassa Kauppatorilla ja Pääskylahden rautatieasema keskustasta noin kaksi kilometriä itään. Savonlinnan vanha rautatieasema lakkautettiin radanoikaisun vuoksi joulukuussa 2011 ja on nykyisin yksityiskäytössä. Keskustaajaman ulkopuolella on lisäksi neljä liikennepaikkaa henkilöliikenteelle. Ne ovat Kerimäki, Retretti, Lusto ja Punkaharju. VR liikennöi kiskobussilla henkilöliikennettä rataosuudella Savonlinna–Parikkala, päivittäin noin kuusi vuoroa suuntaansa. Henkilöliikenne Savonlinnan ja Pieksämäen välillä lopetettiin vuonna 1988, Savonlinna–Huutokoski-radan huonokuntoisuuden ja kiskobussien käytöstä poistumisen vuoksi. Savonlinna–Huutokoski-rataosuus on perusparannettu vuonna 2008. Sitä ei kuitenkaan tuolloin sähköistetty, minkä vuoksi sille ei saatu uudelleen liikennettä. Nykyisin rataosa on poikki Savonlinnan ja Rantasalmen väliltä kun Laitaatsalmen rautatiesilta purettiin Valtatie 14:n siltatyömaan tieltä. Rahoitusta uudelle rautatiesillalle ei saatu.

Savonlinnan pääkatu on Olavinkatu, jolla suurin osa kaupungin liikkeistä ja palveluista sijaitsee. Valtatie 14 kulki sitä pitkin kaupungin halki loppuvuoteen 2012 asti aiheuttaen paljon onnettomuuksia kaupungin keskustassa. Tästä syystä kaupunkiin rakennettiin pitkän suunnittelun jälkeen rinnakkaisväylä. Savonlinnan rinnakkaisväylän ensimmäisen osion rakentaminen alkoi syyskuussa 2009, Kyrönsalmen eteläisen sillan ja Miekkoniemen Tavin risteyksen rakentamisella. Ensimmäinen osio valmistui heinäkuussa 2011. Toinen osio (raskaan liikenteen väylä) valmistui 1. marraskuuta 2012 ja toinen osio (jalankulun ja pyöräilyn väylät) valmistui kesällä 2013. Valtatie 14:ään kuuluva Savonlinnan rinnakkaisväylä sivuuttaa keskikaupungin, Talvisalon ja Jukolansalon alueet osittain uuden ja osittain perinteisen rautatielinjan vieressä. Ohitustien kolmannessa vaiheessa Saimaan syväväylä siirrettiin Kyrönsalmesta Laitaatsalmeen ja rakennettiin Laitaatsalmen yli kaksi kaksikaistaista ja 24,5 metriä korkeaa maantiesiltaa.

Vesiliikenne

Savonlinnasta on kesäaikaan vilkasta risteilyliikennettä Saimaalle. Liikenteessä on höyrylaivoja ja moottorialuksia. Savonlinna onkin tunnettu valkokylkisten sisävesihöyrylaivojen kotisatamana. Kauppatorin vieressä sijaitsevan Savonlinnan matkustajasataman ohella Savonlinnan satamaan kuuluu syväsatama 2,5 kilometriä matkustajasatamasta itään. Savonlinnassa kotisatamaansa pitäviä sisävesilaivoja ovat muun muassa:

pienoiskuva|Satama Savonniemestä päin nähtynä.
pienoiskuva|Savonlinnan matkustajasatama

 S/S Heinävesi Laitaatsillan Telakalla Korjauksessa 
 S/S Paul Wahl Ajossa Pihlajaveden Ympäri 
 S/S Punkaharju Laitaatsilta Rauhanlinna ja Pihlajaveden Ympäri Matkustajasatama 
 S/S Savonlinna Huollossa Laitaatsillan Telakalla 
 S/S Suur-Saimaa (Laitaatsillan telakalla)
 M/S Lakestar Risteily Kaupungin Ympäri 
 M/S Lakeseal Risteily Kaupungin Ympäri 
 M/S Ieva Risteily Kaupungin Ympäri 
 M/S Elviira Kaupungin Ympäri ja Pihlajaveden Saaristoon ￼
 S/S Saaristo Ajaa Pihlajaveden Ympäri 

 M/S Velmeri Ajaa Tilausristelyä Savonlinnassa 
 S/S Salama (Maakuntamuseolla) 
 S/S Saimaa Laiva Maakuntamuseolla 
 S/S Mikko  Museolla
 M/S Puijo On Järvisydämessä Ajaa Linnansaareen 
 S/S Rauha Höyrylaiva Ajaa Tilausristelyä Ja Risteilyä

Kanavat
Haponlahden kanava
Oravin kanava
Vihtakannan kanava

Lentoliikenne

Lentoliikennettä palvelee 13 kilometrin päässä kaupungista sijaitseva Savonlinnan lentoasema, josta pääsee kaupunkiin bussilla tai taksilla. Kentältä pääsee lentämällä Helsinkiin ja Tallinnaan, Lentoyhteyttä operoi liettualainen Transaviabaltika 19-paikkaisella Jetstream 32 -potkurilentokoneella.

Välimatkat
Maanteitä pitkin lyhimpiä reittejä käyttäen.
 Enonkoski 32 km
 Heinävesi 86 km
 Helsinki 332 km
 Hämeenlinna 305 km
 Imatra 118 km
 Joensuu 133 km
 Juva 60 km
 Joroinen 75 km Jyväskylä 205 km
 Kajaani 329 km
 Kitee 85 km
 Kokkola 433 km
 Kotka 265 km
 Kouvola 209 km
 Kuopio 159 km
 Lahti 232 km Lappeenranta 154 km
 Mikkeli 104 km
 Oulu 444 km
 Parikkala 60 km
 Pieksämäki 117 km
20px Pietari 338 km
 Pori 471 km
 Porvoo 295 km Puumala 76 km
 Rantasalmi 42 km
 Rauma 490 km
 Rovaniemi 664 km
 Ruokolahti 102 km
 Salo 416 km
 Seinäjoki 402 km
 Sulkava 38 km Tampere 359 km
 Tornio 574 km
 Turku 446 km
 Utsjoki 1116 km
 Vaasa 488 km
 Varkaus 85 km
20px Viipuri 173 km

Ilmastokuormitus
Hiilidioksidiekvivalentti (CO2-ekv. tai CO2-ekvivalentti) on ilmastotieteessä käytetty suure, joka kuvaa kasvihuonekaasujen yhteenlaskettua ilmastoa lämmittävää vaikutusta.

Vuoden 2010 laskelmien mukaan asukaskohtainen hiilijalanjälki oli Savonlinnassa Etelä-Savon pienin: 6 400 CO2-ekv./asukas. Laskelmissa on huomioitu muun muassa lämmitys, sähkön kulutus, teollisuuden ym. polttoaine, liikenne ja maatalous. Savonlinnaan myöhemmin liittyneissä kunnissa asukaskohtaiset hiilijalanjäljet olivat seuraavanlaiset: Kerimäki 8 400 CO2-ekv./asukas ja Punkaharju 13 900 CO2-ekv./asukas. Etelä-Savossa keskimääräinen hiilijalanjälki oli 9 600 CO2-ekv./asukas. Suomalaisten keskimääräinen hiilijalanjälki oli 13 900 CO2-ekv.

Kulttuuri
Tapahtumat
Savonlinna oli 1900-luvun alussa kuuluisa kylpylätoiminnastaan, mutta nykyään se tunnetaan oopperajuhlista, jotka saivat alkunsa Aino Acktén 1912 johtamista Olavinlinnan oopperajuhlista. Oopperajuhlat vakiinnuttivat paikkansa jokavuotisena kulttuuritapahtumana kuitenkin vasta vuosikymmenien jälkeen vuonna 1967. Olavinlinnassa järjestettävä tapahtuma tuo Savonlinnaan kuukauden ajan esiintyjiä ja turisteja ympäri maailmaa. Osa konserteista ja perheoopperoista esitetään Savonlinnasalissa, joka toimii kaupungissa ympärivuotisesti konsertti- ja kokoustalona. Säännöllisestä konserttitarjonnasta kaupungissa vastaavat muun muassa Savonlinna-kvartetti sekä Savonlinnan Orkesteri.http://www.savonlinnanorkesteri.fi/

Joka vuosi oopperajuhlien alkamisen aikaan, heinäkuun ensimmäisenä viikonloppuna, Savonlinnassa järjestetään myös kolmipäiväiset Savonlinna OperaGames -esteratsastuskilpailut.http://www.operagames.fi/

Savonlinnan viralliseksi syntymäpäiväksi on vakiintunut Pyhän Olavin päivä, 29. heinäkuuta.

Savonlinnassa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Savonlinnassa kaksi kertaa: vuonna 1918 sekä 1956. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Savonlinnassa vuonna 1974.

Nähtävyydet
Olavinlinna – vuonna 1475 perustettu linna
Putkinotko – kirjailija Joel Lehtosen huvila ja ulkomuseoalue (avoinna tilauksesta).
Rauhalinna – nykyisin yksityisomistuksessa
Savonlinnan maakuntamuseo ympäristöineen
Tuomiokirkko
Pikkukirkko
Kerimäen kirkko – maailman suurin puukirkko
Savonrannan kirkko (Vuokalan taajamassa, 55 km keskustasta)
PunkaharjuLusto – Suomen Metsämuseo
Historialliset sisävesilaivat
Laitaatsillan taistelun muistomerkki
Savonlinnan kauppatori
Linnankatu
Huvipuisto Kesämaa
Linnansaaren kansallispuisto
Koloveden kansallispuisto
Pihlajaveden saaristo
Lettukahvila Kalliolinna

Ruokakulttuuri
Savonlinnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla voissa paistetut muikut, perunasoseen kaltainen potattituuvinki, uunipaisti, potattipiirakat ja karjalanpaisti. Lörtsyt ovat oleellinen osa savonlinnalaista ruokakulttuuria.

 Urheilu 

Savonlinna on monipuolinen urheilukaupunki. Harrastajamäärien perusteella kaupungin ykköslaji on jalkapallo. Savonlinnan Työväen Palloseuran (STPS) miesten edustusjoukkue pelaa jalkapalloa 3. divisioonassa. Koripallossa Basket Savonlinna on tuottanut historiansa saatossa maajoukkuepelaajia. Saimaa Volley pelasi aiemmin miesten lentopallon pääsarjassa. Vuonna 2008 pelattiin Savonlinnassa lentopallon Power Cup. Savonlinna Towers pelaa amerikkalaista jalkapalloa 4. divisioonassa, ja salibandyä kaupungissa harjoittaa ZZ Top Team.

Savonlinnan Pallokerho (SaPKo) pelaa Mestiksessä, jonne se keväällä 2006 palasi Suomi-sarjasta. Seura vietti vuonna 2004 75-vuotisjuhliaan ja juhlisti sitä Talvisalon jäähallissa pelatulla ystävyysottelulla Helsingin IFK:ta vastaan. SaPKo on pelannut yhteensä neljä kautta Suomen pääsarjassa. Nykyisin SaPKo keskittyy pääasiassa junioritoimintaan Juniori-SaPKon kautta. Juniorityön merkittävimmät kasvatit lienevät maalivahti Jarmo Myllys, Stanley Cup -voittaja Tuukka Rask sekä Ville Leino. Laitaatsillan Pallo (LaiPa) on ollut SaPKon paikallisvastustaja. Talvisalo Traitors pelaa jääkiekkoa 2. divisioonassa.

Aholahden hiihtokeskus on Savonlinnan hiihtokeskus, joka on toiminut Vuoden 1967 hiihdon Suomen-mestaruuskilpailujen kisaisäntänä. Paikallinen hiihtoseura on Savonlinnan Hiihtoseura. Keskuksessa on myös A1-tason frisbeegolfrata. Lisäksi paikkakunnalla on myös kymmenen muuta rataa, joista haastavimpana Harjumajan hiihtokeskuksessa, Kerimäellä sijaitseva Harjumajan frisbeegolfrata, joka on saanut luokituksen AA1. Paikallinen frisbeegolfseura on Linnan Mando.

Savonlinnassa toimivat ratsastusseurat ovat Savonlinnan Ratsastajat, Itä-Savon Urheiluratsastajat, Saimaan Hevosurheilijat sekä Riding Club Motive.

Paikallinen keilailuseura on Punkaharjun Seudun Keilailuliitto, jonka pääpaikka on Punkaharjun keilahalli.

Savonlinnan ystävyyskaupungit

Savonlinnan ystävyyskaupungitSavonlinnan ystävyyskaupungit:

  Detmold, Saksa
  Kalmar, Ruotsi
  Toržok, Venäjä

Ystävyyskaupunkiyhteistyötä kansalaisjärjestötasolla:

  Árborg, Islanti
  Arendal, Norja
  Silkeborg, Tanska

Katso myös
 Luettelo tunnetuista savonlinnalaisista
 Luettelo Savonlinnan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Kuntaliitokset Suomessa ilman yhteistä rajaa
 Lörtsy

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Savonlinnan kaupungin verkkopalvelu
 Virallinen Savonlinnan matkailusivusto
 Tilastokeskus – Savonlinnan avainluvut
 Elävä muisti -verkkosivu: Savonlinna 300 vuotta (lyhytelokuva, 1940)
 Mikko Saarenheimo : Savonlinnan 300-vuotistaipaleelta. Lukuisat hävitykset ja maakysymys hidastuttaneet kaupungin kehitystä, Helsingin Sanomat, 29.07.1939, nro 200, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit