Olavinlinna

Olavinlinna () on 1400-luvulla rakennettu linna, joka sijaitsee Savonlinnassa veden ympäröimässä kalliosaaressa Haukiveden ja Pihlajaveden yhdistävässä Kyrönsalmessa. Linnasta on aikaisemmin käytetty myös nimiä Savonlinna ja Uusilinna (, joka on edelleen Savonlinnan kaupungin ruotsinkielinen nimi)Iso tietosanakirja, 9. osa (Mustonen-Pielisjärvi), artikkeli Olavinlinna.

 Historia 
pienoiskuva|Kuparipiirros, joka esittää Olavinlinnaa 1690-luvun asussa. Pohjoisesta päin kuvatussa kuvassa on näkyvissä vielä kaikki linnan viisi tornia. Yksi torneista purettiin 1700-luvun alkupuoliskolla. Kuparipiirros on tehty 1700-luvun puolivälin paikkeilla.|alt=

 Tausta 
1300-luvun lopulla Norja, Tanska ja Ruotsi muodostivat Kalmarin unionin. Sen merkittävin vihollinen oli Novgorodin tasavalta. Kalmarin unioni oli solminut rauhan- ja aseleposopimuksia Novgorodin kanssa, mutta myös Iivana III:nen johtama Moskovan ruhtinaskunta aiheutti sotilaallisen uhan Suomeen.Gardberg & Welin s. 109 Koska Pähkinäsaaren rauhassa rajalinja oli vedetty Juvan pitäjän itäisellä rajalla olevan Kyrönsalmen ja Haukiveden vesireittiä mukaillen, niin Itä-Suomessa oli vain Viipurin linna turvaamassa unionin puolustusta. Itärajalle päätettiin rakentaa uusi puolustuslinnake, jonka tarkoituksena oli myös pitää hallinnassa alueen vesireitit. Linna päätettiin rakentaa 19.1.1442 perustetun Juvan pitäjän maanviljelijöiden pelloilta ja mailta kerätyistä kivistä Kyrönsalmen kalliosaarelle. Se valittiin siksi, että se oli kokonaan veden ympäröimä ja veden voimakas virtaus esti jäätymisen.Kauranen s. 55–56

 Linnan rakentaminen 
Päälinnan rakennustyöt aloitettiin 1475. Tällöin linnanherrana toimi Eerik Akselinpoika Tott, joka oli perehtynyt Keski-Euroopassa linna-arkkitehtuuriin. Rakennustöiden johtoon tuotiin Tallinnasta 16 muurarimestaria. Työväkenä toimivat lähiseudun asukkaat, jotka maksoivat veronsa tekemällä työtä. He joutuivat myös tuomaan linnalle rakennusaineita, kuten kiviä ja hirsiä. Venäläiset pyrkivät häiritsemään rakennustöitä, sillä he väittivät linnan olevan heidän puolellaan rajaa. Venäläisten takia oli ensin rakennettava puiset suojavarustukset ja rakennustöitä suojasivat sotilaat. Tott päätti nimetä linnan Pyhän Olavin mukaan. Norjan kuningas Pyhä Olavi on kaikkien ritareiden suojelupyhimys. Rakennettuun päälinnaan tuli kolme tornia, joista yhdessä oli hälytyskello. Kun päälinnan rakentaminen saatiin valmiiksi noin vuonna 1485, aloitettiin esilinnan rakentaminen. Esilinnan rakennustyöt saatiin valmiiksi 1400-luvun loppupuolella. Valmistuttuaan linna edusti pyöreine torneineen aikansa parasta puolustusteknologiaa.

 Puolustuslinna 
Vanha viha syttyi 1495, jolloin myös Olavinlinna joutui ensimmäisten hyökkäysten kohteeksi. Ennen sotaa venäläiset tarjosivat 5–10 vuoden rauhaa ja Olavinlinnan luovuttamista heille. Olavinlinnan puolustuksesta vastasi Pietari Kylliäinen, jolla oli käytettävissään 150 nihtiä ja talonpoikaa. Yhteensä venäläiset tekivät vanhan vihan aikana kolme hyökkäystä Olavinlinnaan, mutta eivät saaneet vallattua sitä. Sodan jälkeen jatkuivat edelleen rajakiistat, jotka päättyivät 1510.Gardberg & Welin s. 111–112

Kustaa Vaasa, joka nousi Ruotsin hallitsijaksi 1523, määräsi Olavinlinnan korjattavaksi ja parannettavaksi. Päälinnan torneja kohotettiin ja esilinnaan rakennettiin uusi suuri tykkitorni. Kustaa  Vaasa lähetti rakennustöitä johtamaan Henrik von Cöllenin.Gardberg & Welin s. 114 Torni valmistui 1565. Samalla linnan muureja vahvistettiin. 1500- ja 1600-luvuilla rakennettiin Kijlin torni, puisia asuintupia, komendantin rakennus, sauna, paja- ja varastorakennuksia. Vuonna 1577 rakennusmestarina toimi Peter Hertig. Samoina vuosisatoina Olavinlinna joutui useiden sotatoimien kohteeksi. Stolbovan rauhan jälkeen Ruotsin itäraja oli siirtynyt huomattavasti idemmäksi, jolloin Olavinlinna ei enää ollut rajalinnoitus.Gardberg & Welin s. 116 Vuonna 1622 Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf vieraili linnassa palattuaan sotaretkiltä Puolasta. Hän oli ainoa kuningas, joka vieraili Olavinlinnassa. Linnan rakennustöiden myötä sen ympärille kasvoi kaupunki: Savonlinna sai kaupunkioikeudet vuonna 1639. Linna kärsi vaurioita vuonna 1654 suuressa tulipalossa.Kauranen s. 56–59

pienoiskuva|Oscar Kleinehin maalaus Olavinlinnasta vuodelta 1870, ennen kunnostustöiden alkua.
Suuri Pohjan sota alkoi vuonna 1700. Tämä vaikutti Olavinlinnaan siten, että se antautui venäläisille vuonna 1714. Samalla venäläiset purkivat Pyhän Eerikin tornin, josta jäi vain kaksi alinta kerrosta jäljelle. Vuonna 1721 solmittu Uudenkaupungin rauha lopetti sodan, jonka jälkeen Ruotsi sai itselleen myös Savonlinnan alueen. Vuonna 1741 alkoi hattujen sota, joka päättyi Turun rauhaan 1743. Tällöin Olavinlinna jäi Venäjän alueelle. Venäläiset rakensivat linnoituksen alueelle bastioneja. Vuonna 1788 linnaan rakennettiin suojamuurattu vesikanava, koska suomalaiset ja ruotsalaiset tarkka-ampujat pystyivät helposti tappamaan vedenhakijat piirittäessään linnaa. Uuden linnan osan nimeksi tuli Suvorovin esilinna Aleksandr Suvorovin mukaan. Vuonna 1791 Paksu torni tuhoutui ruutivaraston räjähtäessä. Tilalle rakennettiin Paksu bastioni. Linnan sotilaallinen merkitys loppui, kun Suomesta tuli Suomen suuriruhtinaskunta vuonna 1809. Linnassa toimi varuskunta vuoteen 1847 saakka.Kauranen s. 59

 Myöhempi käyttö 
Venäläisten poistuttua linnasta 1847 jäi linna tyhjilleen muutamaksi vuodeksi. Tämän jälkeen linna toimi lyhyen aikaa vankilana, mutta sitten se jäi jälleen tyhjäksi. Vuosina 1868 ja 1869 linnassa oli kaksi suurta tulipaloa, jotka tuhosivat lähes kaikki linnan alkuperäiset puuosat. 1870-luvulla linnaa alettiin kunnostaa historiallisena muistomerkkinä. 1875 vietettiin linnan 400-vuotisjuhlia, jolloin muun muassa J. V. Snellman ja August Ahlqvist pitivät juhlapuheet.Gardberg & Welin s. 120 Samalla linnan alueelle istutettiin puita. Vuonna 1912 järjestettiin ensimmäiset Savonlinnan oopperajuhlat Aino Acktén aloitteesta. Vuonna 1961 alkoi linnan suuri restaurointi, jonka tarkoituksena oli palauttaa linna mahdollisimman lähelle alkuperäistä asuaan. Tällöin muun muassa kaadettiin istutettuja puita, jotka eivät kuuluneet alkuperäiseen linnaan ja joiden juuret tuhosivat muureja. 1974 linnaan rakennettiin kääntyvä ponttonisilta.

 Rakennukset 
pienoiskuva|Olavinlinnan pohjapiirroksesta erottuvat niin keskiaikaiset kuin myöhemmin rakennetut linnan osat.
pienoiskuva|250x250px|Olavinlinna kuvattuna Kyrönniemeltä vuonna 2016.
Olavinlinnan pääakseli on itä-länsisuuntainen. Länsipäässä sijaitsee päälinna ja itäpäässä suurempi esilinna. Kolmionmuotoisessa päälinnassa on kolme tornia. Luoteis- ja etelätornien välinen muuri on taivutettu keskeltä loivasti. Päälinnan muurissa kulkee korkeimmalla ampumakäytävä. Päälinnassa on myös kolmikerroksinen palatsi, jonka ylintä kerrosta kutsutaan nykyään kuninkaansaliksi. Pohjakerroksessa on varastoja, keskimmäisessä linnantupa. Esilinna on suorakaiteen muotoinen.Gardberg & Welin s. 110–111

Linnassa on nykyään kolme tornia: kirkkotorni, kellotorni ja Kijlin torni, joka on nimetty linnan käskynhaltijan Nils Pederinpoika Kijlin mukaan. Alueella ovat myös Pyhän Eerikin tornin rauniot. Torni on nimetty Eerik Pyhän mukaan, joka oli Ruotsin suojelupyhimys. Kirkkotornia on kutsuttu Pyhän neitsyen torniksi, ja kellotornia Pyhän Olavin torniksi. Kirkkotornissa on pieni kappeli. Viides torni, Paksu torni, räjähti ruutionnettomuudessa 1700-luvulla.Kauranen s. 56. Sen paikalle rakennettiin Paksu bastioni (piirroskuvan numero 6).

 Kappeli 
Linnan kappeli sijaitsee Kirkkotornissa, jota kutsuttiin keskiajalla Pyhän Olavin torniksi. On todennäköistä, että kappelin rakentamista suunniteltiin jo linnan rakentamisen alusta lähtien, sillä lähiseudulla ei ollut tuolloin muita kirkkoja. Kappelia käytettiin kirkkotilana 1630-luvulla asti, jolloin Kuninkaansali muutettiin kirkolliseen käyttöön ja vanha kappeli jäi varastoksi. Koska kappelitilaa ei tuolloin hoidettu, esimerkiksi kattomaalaukset tuhoutuivat. Vuosina 1714–1721 venäläisten vallan aikana kappeli oli ortodoksisessa käytössä ja sitä kutsuttiin Profeetta Elian kappeliksiAamunkoitto.fi - Pian tehdään tärkeä päätös palaako Savonlinnan pikkukirkko taas seurakuntakäyttöön. Kappelissa on yhteensä kolme alttaria: rekonstruoitu pääalttari sekä kaksi sivualttaria. Lisäksi kappelin yhteydessä on pieni sivuhuone, jossa olevan pienen aukon eli hagioskopin takaa rikolliset ja sairaat saattoivat seurata jumalanpalvelusta. Tämä on Suomen oloissa harvinainen ratkaisu. Nykypäivänä Olavinlinnan kappeli on ekumeenisessa käytössä, ja siellä järjestetään muun muassa vihkimisiä ja kasteita.Visitsavonlinna.fi - Olavinlinnan kappeli 

 Turistikohteena ja tapahtumat 
Olavinlinna on suosittu, ympäri vuoden auki oleva turistikohde. Linnan tiloissa voidaan järjestää myös juhlia ja tilaisuuksia, kuten häitä.Kauranen s. 60 Vuonna 2019 Olavinlinnassa kävi noin 149 873 vierasta.

Tunnetuin Olavinlinnassa järjestettävä tapahtuma on vuosittain järjestettävät Savonlinnan oopperajuhlat. Ensimmäiset oopperajuhlat järjestettiin Aino Acktén aloitteesta vuonna 1912. Ackté oli vieraillut linnassa 1907 juhlissa, joissa hän ymmärsi linnan hienot puitteet oopperajuhlien järjestämiselle. Vuoden 1912 jälkeen juhlat pidettiin seuraavina vuosina 1913, 1914, 1916 ja sen jälkeen tuli taukoa kunnes taas vuonna 1930 ne järjestettiin vielä kerran, mutta sen jälkeen oli 37 vuoden tauko. Vuodesta 1967 oopperajuhlia on järjestetty vuosittain. Oopperajuhlissa käy vuosittain noin 70 000 vierasta, joista noin 10 prosenttia on ulkomaalaisia.

Olavinlinnassa järjestetään nykyisin myös ammattilaisnyrkkeilytapahtumia. Elokuuhun 2018 mennessä on siellä järjestetty kuusi televisioitua Boxing Night -nyrkkeilytapahtumaa.

Savonlinnassa juhlitaan Pyhän Olavin päivää 29. heinäkuuta. Se on myös kaupungin syntymäpäivä. Tällöin järjestetään myös Olavinlinnassa tapahtumia. Pääsiäisviikolla linnanpihalla esitetään pääsiäisnäytelmää.Kotimaa 23.4.2009.

 Linna populaarikulttuurissa 
 Olavinlinna ja siihen liittyvät tarut ovat toimineet inspiraationa Robert Southeyn runoon Donica.
 V. Makkonen kirjoitti vuonna 1935 Olavinlinnan alkuvaiheista historiallisen romaanin Savon kupias Pietari Kylliäinen.
 Olavinlinna on yksi belgialaisen sarjakuvahahmo Tintin seikkailuista kertovassa albumissa Kuningas Ottokarin valtikka vuodelta 1938 esiintyvän Kropowin linnan esikuvista.Severi Nygård: Tintti Suomessa. Helsingin Sanomat, Kuukausiliite, lokakuu 2008.
 Sauvo Puhtilan sanoittaman ja Erkki Melakosken säveltämän kappaleen Balladi Olavinlinnasta on esittänyt muun muassa Annikki Tähti vuonna 1956
 Linna on tärkeä tapahtumaympäristö Eeva Tenhusen vuonna 1964 kirjoittamassa salapoliisiromaanissa Mustat kalat.
Linna esiintyy muun muassa Montreux'n Kultaisen ruusun voittaneessa viihdeohjelmassa Lumilinna, joka on kuvattu siellä vuonna 1965, Spede Pasasen elokuvassa Pohjan tähteet vuodelta 1969 sekä lastenohjelmassa Seikkailu Olavinlinnassa, joka on vuodelta 1978.

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 







 A. Petrelius : Olavinlinna ennen ja nykyään, Suomen Kuvalehti, 25.07.1925, nro 30, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Pohjoismaiden kaunein muinaislinna 450-vuotias, Aamulehti, 29.07.1925, nro 170, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Ernst Lampén : Olavinlinna, Suomen kaunein muistomerkki, Helsingin Sanomat, 21.12.1929, nro 345, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Olavinlinna maailmankuuluksi, Suomen Kuvalehti, 19.01.1935, nro 3, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Olavinlinnan kolmiulotteinen malli

Luokka:Suomen linnat
Luokka:Suomen linnaläänit
Luokka:Savonlinnan nähtävyydet
Luokka:Savonlinnan historia
Luokka:Savonlinnan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Etelä-Savon historia
Luokka:Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet Suomessa
Luokka:Suomen kansallismaisemat
Luokka:Museovirasto
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Suomen 1400-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat