Mellilä

Mellilä on Suomen entinen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Vuoden 2009 alussa Mellilä liittyi Loimaan kaupunkiin yhdessä Alastaron kanssa. Mellilän rajanaapureita ennen kuntaliitosta olivat Loimaan ja Someron kaupungit sekä Koski Tl:n, Pöytyän, Marttilan ja Ypäjän kunnat.

Sijainti ja palvelut
Vuonna 1916 itsenäistynyt Mellilä oli maaseutumainen kunta; aiemmin se kuului Loimaaseen. Mellilän keskustaajama kasvoi rautatien myötä, Mellilän rautatieasema Turku–Toijala-radan varteen avattiin vuonna 1885. Asema lakkautettiin vuonna 1990 autoistumisen aiheuttaman matkustajakadon myötä. Tällä hetkellä vanha asema toimii nuorisotilana.

1960-luvulla kunnan läpi rakennettiin uusi valtatie 9 Turusta Tampereelle, joka lyhensi matkaa myös lähiseudun keskukseen Loimaalle.

Mellilän keskustassa on Niinijokivarren Osuuspankin konttori, K-Market, kirjasto sekä Mellilän kyläyhdistyksen ylläpitämä uuden sekä vanhan tavaran kirpputori. Keskustan lähettyvillä on myös lounasravintola.

Luonto
Luonnoltaan Mellilä on tyypillistä Loimaan seudun savitasankoa, jossa vain harvakseltaan, lähinnä vedenjakajilla, on soita ja kalliosydämisiä moreenimäkiä ja paikoin harjuja. Alueen suurin suo on Kosken, Someron, Ypäjän ja Loimaan alueille ulottuva Eksyssuo, ja Mellilän länsiosien kautta kulkee Säkylästä Mellilään ja Koskelle johtava harjujakso, johon rajoittuu muutamia pienempiä soita ja jokunen pieni järvi. Merkittävin vesistö on Mellilästä alkunsa saava, entisen Loimaan kunnan alueen halki Loimaan Niinijoella virtaava ja Alastarolla Loimijokeen laskeva Loimijoen sivujoki Niinijoki. Pienistä harjujärvistä suurin on Karinaisten kautta virtaavan Paimionjoen sivujoen Tarvasjoen lähdejärvi Mustajärvi, jonka rannalla sijaitsee SLEY:n omistama Mustajärven leirikeskus. Harjua seuraa myös Museoviraston valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määrittelemä historiallinen Huovintie.

 Historia 
pienoiskuva|vasen|Mellilän kirkko.
pienoiskuva|Kartta Loimaan alueliitoksista. Mellilä erotettiin Loimaan mlk:sta 1916. Siihen liitettiin alueita Marttilasta 1976 ja Loimaan kunnasta 2000. Mellilä yhdistyi osaksi Loimaan kaupunkia 2009.
Mellilä kuului uuden ajan alussa Loimaan hallintopitäjään. Pitäjän Niinijoen neljännes koostui Mellilän, Pesänsuon ja Perälän kylistä, joista viimeksi mainittu jakaantui Isonperän ja Vähänperän kyliksi 1500-luvulla. Vuosisadan loppupuolella alueella oli taloja 21. Vuodesta 1651 aina vuoteen 1680 Mellilä oli emäpitäjänsä mukana osa Loimaan vapaaherrakuntaa, joka oli lahjoitettu Arvid Wittenbergille.

Mellilästä, jota tuolloin nimitettiin Peränkulmaksi, tuli Loimaan rukoushuonekunta vuonna 1825, joskin jo 1805 Turun tuomiokapituli oli määrännyt emäpitäjän pappien pitämät kirkonmenot toimitettavaksi siellä joka neljäs sunnuntai. Oman kirkon rakentamiselle saatiin lupa 1815, ja perustustyöt aloitettiin kaksi vuotta myöhemmin. Riitojen vuoksi työt olivat kuitenkin pysähdyksissä useita vuosia, kunnes rakennustyöt määrättiin vietäväksi päätökseen keisarillisella käskykirjeellä 1823. Nykyinen Mellilän kirkko valmistui 1825, ja siihen lisättiin torni 1888.

Suomen itsenäistyessä kunnan väkiluku oli hieman vajaat 2000 henkeä. Asukasmäärä kasvoi hiljakseen aina 1950-luvulle saakka, suurimpana lisäyksenä luovutetusta Karjalasta tullut Kurkijoen siirtoväki, saavuttaen lähes kolmentuhannen asukkaan rajan. Tämän jälkeen väkiluku kääntyi laskuun.

 Kylät 
pienoiskuva|vasen|Mellilän kylät 1927:1. Mellilä, 2. Pesänsuo, 3. Vähäperä, 4. Isoperä.pienoiskuva|Mellilän rautatieasema.Isoperä, Mellilä, Pesänsuo, Vähäperä.

Mellilän asemanseudun taajamassa on 442 asukasta (31.12.2016).

 Tunnettuja melliläläisiä 

Luettelo tunnetuista loimaalaisista sisältää tunnettuja henkilöitä, jotka ovat kotoisin Loimaalta, Loimaan kunnasta, Alastarolta, Mellilästä tai Metsämaalta.

 Kulttuuri 
 Murre 
Mellilän alueella puhutun kielen perustana on Ala-Satakunnan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään.  Ala-Satakunnan murretta puhutaan paikallisin variaatioin Kokemäen ja Huittisten emäpitäjien alueella.

 Ruokakulttuuri 
Mellilän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kuoritusta maidosta juoksutettu joppijuusto sekä saletti, pariloitujen suolasilakoiden kanssa tarjottava rosolli.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 25. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Hallinto 

Mellilän kunnanvaltuustossa oli 17 paikkaa. Kunnan suurin puolue oli keskusta, jolla oli hallussaan yhdeksän paikkaa vuosina 2005–2008.Tilastokeskus: Puolueiden kannatus vaalivuosittaisella kuntajaolla kuntavaaleissa, 1976-2025 Viitattu 1.9.2025.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Mellilän kulttuuriympäristöohjelma Viitattu 20.6.2009

Karttoja

*