Vene

pienoiskuva|oikea|Vuoden 2012 Olympialaisissa pronssia Suomelle voittanut purjevene Elliott 6m harjoittelemassa Helsingin merisataman edustalla
pienoiskuva|Koskimelontaa kajakilla
pienoiskuva|Katamaraani eli monirunkovene syyskuussa 2006 Helsingin edustalla
pienoiskuva|Käytöstä poistettu soutuvene Utajärveltä
pienoiskuva|Suomen yleisin purjevene H-vene, joita on rakennettu Suomessa n. 1000 kappaletta
pienoiskuva|Pienehkö perämoottorivene

Vene on vedessä kulkeva alus, joka on laivaa pienempi. Tarkka rajanveto veneen ja laivan välille on hankalaa. Niiden erosta ei tiettävästi ole virallista määritelmää, mutta erään näkemyksen mukaan pituudeltaan yli 24-metrisiä aluksia voidaan pitää laivoina, koska niiden kuljettamiseen vaaditaan Suomessa tutkinto.Veneen ja laivan ero on veteen piirretty viiva Veneet jaetaan käyttövoimansa perusteella moottoriveneisiin, purjeveneisiin ja soutuveneisiin.

Venetyypit ja niiden määrät Suomessa 
+ Erityyppisten veneiden määrä SuomessaVeneilyn määrä ja taloudelliset vaikutukset Suomessa - Merenkulkuhallituksen julkaisuja 5/2005  Venetyyppikplsoutuveneet, ei moottoria  260 000 kanootit ja kajakit  40 000vesiskootterit  2 500 perämoottoriveneet max 20 hv  242 000 perämoottoriveneet yli 20 hv 130 000sisäperämoottoriveneet 12 000 sisämoottoriveneet  17 000kevytpurjeveneet  16 000purjeveneet 14 500moottoripurjehtijat 3 500 Yhteensä  737 500

Vuonna 2005 valmistuneessa Merenkulkuhallituksen VeneilyraportissaVeneilyn määrä ja taloudelliset vaikutukset Suomessa, Merenkulkulaitoksen julkaisuja 5/2005  veneiden määräksi Suomessa ilmoitetaan yli 737 000, joista moottorittomia soutuveneitä runsas kolmasosa. Toinen kolmasosa muodostuu pienistä moottoriveneistä. Venekannan rakenne heijastaa hyvin Suomen maantiedettä - järvien paljous ja pitkä rannikko luo tarpeen lyhyen ja pidemmän etäisyyden henkilökuljetuksiin soutamalla tai pienellä moottorilla varustetulla veneellä. Huviveneily Suomessa on muihin Pohjoismaihin, erityisesti Ruotsiin verrattuna vähäisempää. Suomen purjevenekanta on 34 000 venettä, kevytpurjeveneet mukaan luettuna, Ruotsin vastaava luku on 120 000. Maiden veneilytutkimukset eivät ole täysin yhteisverrallisia moottoriveneiden osalta, mutta Suomen yli 20 hevosvoiman moottoriveneiden määrään - 150 000 - vastaava luku lienee Ruotsissa noin 350 000. Suomi on maailman vesikulkuneuvotihein maa. Perhekunnista 35 prosentilla on yksi tai useampi vene.Taloussanomat 13.7.2012 - Venekansa vartoo, huvipursi pian ruotsalaiseen hintaan? Suomi lienee myös maailman johtavia soutuvenemaita noin neljännesmiljoonan vahvuisella soutuvenekannallaan. Ruotsissa soutuveneitä on vain 160 000.Fakta om båtlivet i Sverige - Sweboat 2012

Euroopan unionin huvivenedirektiivissä tarkoitetaan ”huviveneellä” urheiluun tai vapaa-ajan viettoon tarkoitettua venettä, jonka rungon pituus on 2,5 metristä 24 metriin, tyypistä tai kuljetuskoneistosta riippumatta.

Runkotyypit
Veneet jaotellaan usein sen perusteella, pystyykö vene liukumaan. 
Uppoumarunkoinen vene
Perinteinen vene syrjäyttää painonsa verran vettä ja on uppoumarunko. Uppoumarunkoisen käytännällinen nopeus on sidottu veneen pituuteen ja sitä sanotaan runkonopeudeksi. Veneen saavutettua runkonopeuden tehon lisäyksellä saavutettu nopeuden lisäys voi olla marginaalinen suhteessa polttoaineen kulutukseen.

Runkonopeus lasketaan siten, että otetaan neliöjuuri vesilinjan pituudesta ja tästä saatu luku kerrotaan 2,43. Vesilinjan pituus on se pituus joka mitataan veneen keskilinjasta, joka koskettaa vettä. Runkonopeus on siis se nopeus, jonka uppoumarunkoinen vene voi teoriassa saavuttaa. Veneet, jotka nousevat osittain tai kokonaan liukuun voivat ylittää runkonopeuden.http://www.paatti.com/joe17/vene/vesilla/index.htm

Liukuvarunkoinen vene
Liukuvavene on venetyyppi, joka liukuu veden päällä - liukuu, eikä täydessä vauhdissa syrjäytä massaansa vastaavaa määrää vettä. Liukuvanveneen pohja on usein terävä V-pohja tai terävämpi kuin uppoumaveneissä, mikä mahdollistaa ohjattavuuden suurissa ja hitaissa nopeuksissa. Liukuveneet saavuttavat liukuominaisuutensa johdosta suurempia nopeuksia kuin uppoumarunkoiset veneet. Niiden käyttö tosin edellyttää suhteessa painoon ja pituuteen suuritehoisempaa moottoria kuin esimerkiksi uppoumarunkoisessa veneessä. Myös joillakin urheilullisilla köliveneillä, purjejollilla ja purjekatamaraaneilla on mahdollista liukua.

Puoliliukuva vene
Joidenkin veneiden runkotyyppi on puoliliukuva. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka vene ei nouse täysin liukuun, se kuitenkin nousee hiukan ja pystyy ylittämään runkonopeutensa selvästi ilman suurta tehon lisäystä.

 Valmistusmateriaalit 
Veneiden valmistusmateriaaleja ovat nykyään mm. 

 Puu  Puuvene vaatii enemmän huoltoa ja hoitoa kuin muovi- tai alumiinivene ja sen peruskorjaukset ovat työläitä.
 ABS eli akryylinitriilibutadieenistyreeni. ABS-rakenne on koostumukseltaan yhtenäinen, joten se kestää naarmuja lasikuituvenettä paremmin. ABS-vene sietää hyvin hankausta ja iskuja. Se on myös helppohoitoinen. Siitä voidaan valmistaa sarjatuotantona alle viisimetrisiä veneitä. Valmistusmenetelmä kuitenkin rajoittaa terävien muotojen käyttöä. ABS on kierrätettävää. Euroopan ainoa ABS-veneitä valmistava yritys on suomalainen TerhiTec.
Merialumiini. Alumiiniveneiden etuihin kuuluvat helppohoitoisuus, kolhujen kestävyys ja tasalaatuisuus. Alumiiniveneet kootaan alumiinilevyistä niittaamalla tai hitsaamalla. Hitsattaessa alumiini menettää osan lujuudestaan, joten hitsattavat alumiiniveneet on koottava paksummista levyistä kuin niittaamalla koottavat veneet. Niitattujen veneiden ongelma taas on se, että materiaali kovettuu ja väsyy niitin ympärillä, jolloin niitti löystyy. Periaatteessa alumiinilevyt voitaisiin myös liimata yhteen, mutta käytännössä se on vaikeaa. Alumiinin pinta hapettuu, mutta näin muodostuva oksidikerros suojaa levyä säältä ja vedeltä. Maalaamattomana alumiinin pinta ei ole kauniin tasainen. Alumiinista tehdään niin pieniä kuin suuriakin veneitä. Alumiini mielletään Suomessa kestäväksi ja erityisesti työveneisiin sopivaksi materiaaliksi.  

 Polyeteeni, "ämpärimuovi", on pehmeää ja joustavaa. Lisäksi se on liukasta, mikä helpottaa mm. veneen puhtaanapitoa ja sen liikuttamista rannoilla.
Lujitemuovi. Lujitemuovia kutsutaan kansanomaisesti lasikuiduksi, mutta lujitemuoveissa käytetään lujitteena lasikuidun ohella mm. kevlaria ja hiilikuituja. Lujitemuovi on havaittu erittäin kestäväksi, monipuoliseksi ja helppohoitoiseksi materiaaliksi. Sitä on myös melko helppo korjata. Suurin osa nykyisistä veneistä tehdään lujitemuovista. Suurimmat lujitemuoviveneet ovat yli 30-metrisiä. Lujitemuoviveneiden huonoja puolia on, että niiden gelcoat-kerroksen vaurioituminen voi päästää veden imeytymään laminaattiin. Lisäksi vanhat lujitemuoviveneet ovat vaikeasti hävitettävää jätettä. Niiden vanhetessa ja hapertuessa niistä irtoaa vesistöön mikromuovia. Niiden polttaminen tuottaa paljon tuhkaa. Vanhoista lujitemuoviveneistä voidaan valmistaa sementin raaka-ainetta.
Teräs on edullinen ja luja materiaali. Erityisen suotuisaa on corten-teräs, jonka pintaan muodostuu ruostekerros, joka on niin tiivis, että se itse asiassa suojaa venettä. Corten on kuitenkin kalliimpaa kuin tavallinen teräs. Teräksen työstömenetelmät ovat yleisesti tunnettuja. Koska teräs on raskas materiaali, se soveltuu lähinnä kookkaisiin uppoumaveneisiin. Vesi ja kosteus on pidettävä teräksestä erossa erityisen huolellisella pintakäsittelyllä.
Kumi. Jotkut veneet on rakennettu kokonaan kumikankaasta, mutta nykyään rakennetaan myös ns. RIB-veneitä (Rigged Inflatable Boat), joissa on lujitemuovista valmistettu runko ja kumiset kellukkeet.

Varusteet
Veneen varustuksiin voivat kuulua: 
 airot
 mela
 pelastusliivit
 ankkuri köysineen tai ankkaroliinoineen
 äyskäri tai tyhjennyspumppu
 vaahto- tai jauhesammutin
 ensiapulaukku

 Veneen peseminen 
Luonnon saastumisen ehkäisemiseksi pesuvesi tulee johtaa erillisen puhdistusjärjestelmän läpi. Veneiden pohjissa käytetyistä myrkkymaaleista irtoaa pestessä kemikaaleja, jotka muuten valuvat pesuveden mukana ympäristöön. Osa kemikaaleista vaikuttaa vesistön koko ekosysteemiin kertyessään niin vesieliöihin kuin kasveihinkin. Maaleista löytyy myös yhä haitallisia tinayhdisteitä, vaikka niiden käyttö on ollut kiellettyä alle 25-metrisissä huviveneissä jo yli 20 vuotta.

 Katso myös 

Veneitä käyttövoiman mukaan
 Soutuvene
 Purjevene
 :Luokka:Purjealustyypit
 Moottoripursi
 Moottorivene

Eri tyyppisiä veneitä
 Jahti
 Pursi
 Huvipursi
 Ruuhi
 Urheiluvene
 Klassinen vene

Muuta veneistä
 Veneily
 Purjehdus
 Pursiseura
 Suomen veneteollisuus

Lähteet
 Navigator 1955:7–8, s. 188

Viitteet


 Aiheesta muualla 

 Osuuspankin kokoama Veneen osto-opas

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit