Scandinavian Airlines

Scandinavian Airlines, usein lyhennetty muotoon SAS, aiemmin Scandinavian Airlines System, on Ruotsin ja Tanskan kansallinen lentoyhtiö ja Skandinavian suurin lentoyhtiö. 

SAS lentää yli 125 kohteeseen Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Aasiassa ja Afrikassa. Sen solmukohtia ovat Kööpenhaminan lentoasema, Gardermoenin lentoasema Oslossa ja Arlandan lentoasema Tukholmassa. Sen emoyhtiö on SAS Group. 

SAS kuului perustajajäsenenä Star Alliance -lentoyhtiöallianssiin vuosina 1997–2024. Vuonna 2023 lentoyhtiökonserni Air France-KLM osti suurista talousvaikeuksista kärsineestä SAS:sta noin 20 prosentin omistusosuuden, ja samalla SAS vaihtoi allianssia. Syyskuusta 2024 lähtien SAS on kuulunut SkyTeamiin.

Yhtiön laivastossa oli lokakuussa 2022 130 lentokonetta. SAS:n laivasto koostuu Airbus A319, A320, A321, A330, A350 XWB, 737-700 ja Bombardier CRJ 900 -konetyypeistä.

 Historia 

 Perustaminen ja alkuvuodet 
Jo 1930 luvun lopulla tanskalainen Det Danske Luftartselskab (DDL), norjalainen Det Norske
Luftfartselskap (DNL) ja ruotsalainen Aktiebolaget Aerotransport (ABA) suunnittelivat Bergenistä New Yorkiin kulkevaa matkustajaliikennereittiä, mutta suunnitelmat keskeytyivät natsi-Saksan miehitettyä Tanskan ja Norjan. Hanketta vietiin kuitenkin salaa eteenpäin myös toisen maailmansodan aikana. Puolueettoman Ruotsin SILA (Swedish Intercontinental Airlines) sitoutui ostamaan amerikkalaisia Douglas DC-4 -koneita heti sodan päätyttyä, ja myös tanskalaisten onnistui salakuljettaa hankkeeseen oma ennakkomaksunsa. Sodan jälkeen SILA osti Yhdysvalloista vielä useita  Boeing B-17-pommikoneita yhden dollarin kappalehinnalla ja Saab-yhtiö muunsi ne matkustajakoneiksi. Näillä entisillä  ”Lentävillä linnoituksilla” aloitettiin reittilennot Tukholmasta New Yorkiin 27. kesäkuuta 1945, vain pari kuukautta Saksan antautumisen jälkeen, ja DC-4-koneet saatiin liikenteeseen seuraavana vuonna.

Näin SAS sai virallisesti vuonna 1946 alkunsa, kun mainitut Tanskan, Ruotsin ja Norjan valtioiden lentoyhtiöt perustivat yhteisyrityksen lentämään Atlantin ylittävää liikennettä. Yhtiöt aloittivat tämän jälkeen yhteistoiminnan Euroopan reiteillä 1948 ja lopulta yhdistyivät nykyiseksi SAS-konsortioksi 1951.

Vuonna 1949 SAS laajensi reittivalikoimaansa Thaimaan Bangkokiin, jonne se lensi Keski-Euroopan ja Keski-Aasian välilaskujen kautta. Pari vuotta myöhemmin tämä reitti jatkettiin ulottumaan Tokioon asti. Vuonna 1954 Tokioon samoin kuin uutena kohteena Los Angelesiin alettiin lentää pohjoisnavan läheltä kulkevaa arktista reittiä. Lyhyemmillä reiteillä SAS oli Air Francen rinnalla ensimmäisiä ranskalaisen Caravelle-suihkukoneen käyttäjiä.

1960-luvun taitteessa SAS aloitti uraauurtavan ja pitkän yhteistyön uuden thaimaalaisyhtiön Thai Airwaysin kanssa operoimalla tämän nimissä lennettäviä reittejä SAS:n kalustolla, johdolla ja henkilöstöllä. SAS meni myös 30 prosentin osuudella mukaan Thai Airwaysin omistajaksi.

Vuonna 1960 SAS meni mukaan myös hotellibisnekseen ostamalla Kööpenhaminasta upouuden Royal Copenhagen -hotellin, josta tuli SAS Royal Hotels -ketjun alku. Samoihin aikoihin perustettiin myös SAS:n tilauslentoyhtiö Scanair sekä erillinen xcateringyhtiö.

 1980-luvun kriisi ja Jan Carlzon 
Yhdysvaltojen lentoliikenne vapautettiin sääntelystä 1980-luvun taitteessa, mikä merkitsi SAS:lle kovenevaa kilpailua. Kannattavuudeltaan hyvien 17 vuoden jälkeen SAS teki ensi kertaa tappiota vuonna 1980, mikä johtui muun muassa jäykästä ja isoksi paisuneesta hallintoportaasta. Uusi pääjohtaja Jan Carlzon, joka oli tehnyt hyvää työtä jo SAS:n omistamissa Vingresor-matkatoimistossa ja kotimaanlentoyhtiö Linjeflygissä, terävöitti SAS:n strategiaa liikematkustusta korostavaksi, organisoi yhtiötä, koulutti henkilökuntaa ja sai näin kannattavuuden palautettua.

 Paikallisten lentoyhtiöiden ostaminen 
SAS hankki itselleen asteittain enemmän hallintaa Skandinavian lentomarkkinoista ostamalla osittain tai kokonaan paikallisia lentoyhtiöitä, kuten Braathens ja Widerøe Norjassa, Linjeflyg ja Skyways Ruotsissa, sekä Cimber Tanskassa. Vuonna 1989 SAS osti 18,4 % osuuden Continental Airlinesin emoyhtiöstä Texas Air Corporationista pyrkimyksenä luoda maailmanlaajuinen allianssi. Myöhemmin tämä osuus myytiin eteenpäin. 1990-luvulla SAS osti 20 % osuuden British Midlandsista. SAS osti 95 % Spanairista, Espanjan toiseksi suurimmasta lentoyhtiöstä. SAS osti myös Air Greenlandista 95 % osuuden. 

 Star Alliancen perustaminen 
SAS perusti toukokuussa 1997 maailmanlaajuisen lentoyhtiöallianssi Star Alliancen Air Canadan, Lufthansan, Thai Airways Internationalin ja United Airlinesin kanssa. Neljää vuotta aiemmin SAS:n yritys yhdistyä KLM:n, Austrian Airlinesin ja jo-lakkautetun Swissairin kanssa epäonnistui. Tämän suunnitelman nimi oli Alcazar, ja sen tavoitteena oli luoda Euroopan suurin lentoyhtiö, Symphony.

 2000-luku 
Scandinavian Airlines osti Braathensin vuonna 2001. Nimeä SAS Braathens käytettiin vuodesta 2005 vuoden 2007 kesäkuun ensimmäiseen päivään saakka, jolloin Norjan-toiminnoista muodostettiin SAS Norge.SAS Braathens to be renamed SAS Norge Vuonna 2003 yhtiö perusti halpalentoyhtiön SAS Snowflake. Snowflake lopetti toimintansa 21. lokakuuta 2004.

Vuonna 2004 SAS jaettiin neljään yhtiöön: SAS Scandinavian Airlines Sverige AB, SAS Scandinavian Airlines Danmark A/S, SAS Braathens AS ja SAS Scandinavian International AS. SAS Braathens uudelleenbrändättiin SAS Scandinavian Airlines Norge AS:ksi vuonna 2007. Vuonna 2009 neljä yhtiötä yhdistettiin jälleen yhdeksi, ja SAS Scandinavian System AB syntyi.

Mats Jansson aloitti SAS:n konsernijohtajana lokakuussa 2006. Janssonin aikana SAS oli rankasti tappiollinen yhtiö, minkä takia se on joutunut tekemään rajuja leikkauksia. Elokuussa 2010 iloitettiin, että Jansson lähtee SAS:sta syksyn aikana.

Marraskuussa 2015 alkaneen ja lokakuussa 2016 päättyneen tilikauden aikana yhtiön lennoilla kulki noin 29 miljoonaa matkustajaa, joista noin 1,3 miljoonaa tilauslennoilla. Yhtiön liikevaihto oli noin 39,5 miljardia Ruotsin kruunua ja nettotulos 1,3 miljardia Ruotsin kruunua. Täysipäiväisiä työntekijöitä on 10 710.

Norjan valtio ilmoitti 27. kesäkuuta 2018, että se oli myynyt kaikki omistamansa osakkeet institutionaalisille sijoittajille hintaan 63 miljoonaa euroa. SAS:ssa ei siis enää ole norjalaisomistusta.

Yhtiön helmikuussa 2020 julkaisemassa mainoksessa väitettiin, että skandinaaviset perinteet ja kulttuuri ovat vain tuontitavaraa, ja niitä ei oikeasti ole olemassa. Mainos sai runsaasti vihaista palautetta ja boikottikehoituksia. Palautteesta huolimatta yhtiö kertoi seisovansa mainoksen takana.

SAS:n imoitettiin helmikuussa 2022 olevan suurissa taloudellisissa vaikeuksissa. Lokakuussa 2023 pääomasijoitusyhtiö Castlelake ilmoitti ostavansa 32 prosenttia SAS:n osakkeista, Tanskan valtio ilmoitti lisäävänsä omistustaan SAS:issa 21,8 prosentista 25,8 prosenttiin ja Air France-KLM ilmoitti ostavansa 19,9 prosenttia SAS:n osakkeista. Tässä yhteydessä SAS siirtyi Star Alliancesta SkyTeamiin. SAS:n osakkeiden noteeraus Tukholman, Kööpenhaminan ja Oslon pörsseissä loppuivat vuonna 2024.

 Kohteet 
Scandinavian Airlines lentää 121 kohteeseen 34 maassa (tilanne joulukuussa 2021).
+Scandiavian Airlinesin kohteetMaaKaupunkiLentoasemaHuomautuksia AlankomaatAmsterdamSchipholin kansainvälinen lentoasema (AMS) BelgiaBrysselBrysselin lentoasema (BRU) EspanjaAlicanteAlicante-Elchen lentoasema (ALC)BarcelonaBarcelonan lentoasema (BCN)Las PalmasGran Canarian lentoasema (LPA)MálagaMálagan lentoasema (AGP)Palma de MallorcaPalma de Mallorcan lentoasema (PMI)SevillaSevillan lentoasema (SVQ)ValenciaValencian lentoasema (VLC) FärsaaretSørvágurVágarin lentoasema (FAE) IrlantiDublinDublinin lentoasema (DUB) IslantiReykjavíkKeflavíkin kansainvälinen lentoasema (KEF) ItaliaBariBarin Karol Wojtyła -lentoasema (BRI)BolognaBolognan Guglielmo Marconin lentoasema (BLQ)CataniaCatania-Fontanarossan lentoasema (CTA)FirenzePeretolan lentoasema (FLR)MilanoLinaten lentoasema (LIN)Malpensan kansainvälinen lentoasema (MXP)NapoliNapolin kansainvälinen lentoasema (NAP)OlbiaOlbian Costa Smeralda -lentoasema (OLB)PalermoFalcone Borsellinon lentoasema (PMO)PisaPisan kansainvälinen lentoasema (PSA)RoomaLeonardo da Vincin kansainvälinen lentoasema (FCO)VenetsiaMarco Polon kansainvälinen lentoasema (VCE) ItävaltaInnsbruckInnsbruckin lentoasema (INN)SalzburgSalzburgin lentoasema (SZG) JapaniTokioTokion kansainvälinen lentoasema (HND) KiinaPekingPekingin kansainvälinen lentoasema (PEK)ShanghaiShanghai Pudongin kansainvälinen lentoasema (PVG) KosovoPristinaPristinan kansainvälinen lentoasema (PRN) KreikkaAteenaAteenan kansainvälinen lentoasema (ATH)ChaniáChanián kansainvälinen lentoasema (CHQ)IraklionIraklionin kansainvälinen lentoasema (HER)RódosRódoksen kansainvälinen lentoasema (RHO)ThessalonikiThessalonikin kansainvälinen lentoasema (SKG) KroatiaDubrovnikDubrovnikin lentoasema (DBV)PulaPulan lentoasema (PUY)SplitSplitin lentoasema (SPU) LatviaRiikaRiian kansainvälinen lentoasema (RIX) LibanonBeirutRafik Haririn kansainvälinen lentoasema (BEY) LiettuaPalangaPalangan kansainvälinen lentoasema (PLQ)VilnaVilnan lentoasema (VNO) LuxemburgLuxemburgFindelin kansainvälinen lentoasema (LUX) MaltaVallettaMaltan kansainvälinen lentoasema (MLA) MontenegroTivatTivatin lentoasema (TIV) NorjaAlattioAlattion lentoasema (ALF)BardufossBardufossin lentoasema (BDU)BergenBergenin lentoasema (BGO)Toissijainen solmukohta.BodøBodøn lentoasema (BOO)Harstad / NarvikHarstadin/Narvikin lentoasema (EVE)HaugesundHaugesundin lentoasema (HAU)KirkkoniemiKirkkoniemen lentoasema (KKN)KristiansandKristiansandin lentoasema (KRS)KristiansundKristiansundin lentoasema (KSU)LemmijokiLemmijoen lentoasema (LKL)LongyearbyenHuippuvuorten lentoasema (LYR)MoldeMolden lentoasema (MOL)OsloGardermoenin lentoasema (OSL)Solmukohta.StavangerStavangerin lentoasema (SVG)Toissijainen solmukohta.TromssaTromssan lentoasema (TOS)Toissijainen solmukohta.TrondheimTrondheimin lentoasema (TRD)Toissijainen solmukohta.ÅlesundÅlesundin lentoasema (AES) PortugaliFaroFaron lentoasema (FAO)FunchalMadeiran lentoasema (FNC)LissabonPortelan lentoasema (LIS) PuolaGdańskGdańsk Lech Wałęsan lentoasema (GDN)KrakovaKrakova Johannes Paavali II:n kansainvälinen lentoasema (KRK)PoznańPoznań-Ławican lentoasema (POZ)SzczecinSzczecin-Goleniówin lentoasema (SZZ)VarsovaFrédéric Chopinin kansainvälinen lentoasema (WAW)WrocławWrocławin lentoasema (WRO) RanskaBiarritzBiarritz-Parmen lentoasema (PIQ)MontpellierMontpellier-Méditerranéen lentoasema (MLP)PariisiCharles de Gaullen kansainvälinen lentoasema (CDG)NizzaCôte d’Azurin kansainvälinen lentoasema (NCE) RomaniaBukarestHenri Coandăn lentoasema (OTP) RuotsiGöteborgLandvetterin lentoasema (GOT)Toissijainen solmukohta.KalmarKalmarin lentoasema (KLR)KiirunaKiirunan lentoasema (KRN)LuulajaLuulajan lentoasema (LLA)MalmöMalmön lentoasema (MMX)RonnebyRonnebyn lentoasema (RNB)SkellefteåSkellefteån lentoasema (SFT)SundsvallSundsvall-Timrån lentoasema (SDL)SälenSälen-Trysilin lentoasema (SCR)TukholmaArlandan lentoasema (ARN)Solmukohta.UumajaUumajan lentoasema (UME)VisbyVisbyn lentoasema (VBY)ÄngelholmÄngelholm-Helsingborgin lentoasema (AGH)ÖstersundÅre Östersundin lentoasema (OSD) SaksaBerliiniBerliinin–Brandenburgin lentoasema (BER)DüsseldorfDüsseldorfin lentoasema (DUS)Frankfurt am MainFrankfurt am Mainin lentoasema (FRA)HampuriHampurin lentoasema (HAM)HannoverHannoverin lentoasema (HAJ)MünchenMünchenin lentoasema (MUC)StuttgartStuttgartin lentoasema (STR) SuomiHelsinkiHelsinki-Vantaan lentoasema (HEL)TampereTampere-Pirkkalan lentoasema (TMP)TurkuTurun lentoasema (TKU)VaasaVaasan lentoasema (VAA) SveitsiGeneveGeneven kansainvälinen lentoasema (GVA)ZürichZürichin lentoasema (ZRH) TanskaAalborgAalborgin lentoasema (AAL)AarhusAarhusin lentoasema (AAR)BillundBillundin lentoasema (BLL)KööpenhaminaKööpenhaminan lentoasema (CPH)Solmukohta. TurkkiAlanyaGazipaşan lentoasema (GZP) VenäjäPietariPulkovon kansainvälinen lentoasema (LED) ViroTallinnaTallinnan Lennart Meri -lentoasema (TLL) Yhdistynyt kuningaskuntaAberdeenAberdeenin lentoasema (ABZ)BirminghamBirminghamin lentoasema (BHX)EdinburghEdinburghin lentoasema (EDI)LontooHeathrow’n lentoasema (LHR)ManchesterManchesterin lentoasema (MAN) YhdysvallatBostonLoganin kansainvälinen lentoasema (BOS)ChicagoO’Haren kansainvälinen lentoasema (ORD)Los AngelesLos Angelesin kansainvälinen lentoasema (LAX)Kööpenhamina – Los Angeles -reitti Scandinavian Airlinesin pisin suora lento (9 050 km).NewarkNewarkin kansainvälinen lentoasema (EWR)San FranciscoSan Franciscon kansainvälinen lentoasema (SFO)Washington D.C.Dullesin kansainvälinen lentoasema (IAD)

 Kaupunkitilastot 
Tässä tilastossa on SAS:n kiireisimmät lentokentät, tilanne maaliskuulta 2014.

+ SAS:n vilkkaimmat lentokohteet Sija Lentoasema Lähtöjä päivässä Kohteita1Kööpenhamina (CPH)435862Tukholma (ARN)410733Oslo (OSL)287644Bergen (BGO)129495Stavanger (SVG)118356Trondheim (TRD)116447Göteborg (GOT)57178Bodø (BOD)55199Tromssa (TOS)493110Lontoo (LHR)315

 Laivasto 

pienoiskuva|SAS:n Airbus A320neo Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
pienoiskuva|SAS:n Airbus A321-200 laskeutumassa Heathrow’n lentoasemalle.
pienoiskuva|SAS:n Airbus A330-300 laskeutumassa Arlandan lentoasemalle.
pienoiskuva| SAS:n entinen Airbus A340-300 laskeutumassa Naritan kansainväliselle lentoasemalle.
pienoiskuva|SAS:n Airbus A350-900 laskeutumassa Dullesin kansainväliselle lentoasemalle.
pienoiskuva|SAS:n entinen Boeing 737-800.
pienoiskuva|SAS:n Bombardier CRJ-900LR lähdössä Zürichin lentoasemalta.

 Nykyinen laivasto 
Kesäkuussa 2024 Scandanavian Airlinesin laivasto koostuu seuraavista konetyypeistä. Laivaston keski-ikä on 8,6 vuotta.
KonetyyppiLukumääräTilauksiaMatkustajapaikkojaHuomautuksiaAirbus A319-1004—150Airbus A320-2008—168Korvataan Airbus A320neo -koneilla.Airbus A320neo4112180Toimitukset vuoteen 2026 asti. Korvaa Boeing 737 -sarjan koneet ja Airbus A320-200 -koneet.Airbus A321LR3—157Airbus A330-3008—262266Airbus A350-90042300Toimitukset vuoteen 2024 asti.ATR 72-6007—70liikennöijänä XflyBoeing 737-7001—141MedEvacBombardier CRJ-900LR11—90liikennöijänä CityJet688liikennöijänä XflyYhteensä9314
+SAS Connectin laivastoKonetyyppiLukumääräTilauksiaMatkustajapaikkojaHuomautuksiaAirbus A320neo30—180Yhteensä300
+SAS Linkin laivastoKonetyyppiLukumääräTilauksiaMatkustajapaikkojaHuomautuksiaEmbraer E19510—114Yhteensä100

 Dash Q400-koneiden poisto laivastosta 
Loppuvuonna 2007 SAS:n kanadalaisvalmisteiset Bombardier Dash-8-400 -potkuriturbiinikoneet joutuivat vakaviin vaaratilanteisiin kahdeksan kertaa. Syyn todettiin olevan laskutelineissä.

 9.9.2007 Dash-8-400 teki hätälaskun Aalborgin lentokentälle laskeutumisen aikana havaitun laskutelinevian vuoksi. Oikea laskuteline petti laskussa, kone kaatui oikean siiven varaan, kääntyi tulosuuntaansa ja päätyi pellolle. Oikea moottori syttyi tuleen, mutta vakavilta loukkaantumisilta vältyttiin.
 12.9.2007 Dash-8-400 teki hätälaskun Vilnan lentoasemalle samoin lennon aikana havaitun laskutelinevian vuoksi. Oikea laskuteline petti tälläkin kertaa, mutta jälleen vältyttiin vakavilta loukkaantumisilta. Kaikki SAS:n Dash-8-400 koneet poistettiin tilapäisesti käytöstä tarkastuksia varten. 
 Viimeisin vaaratilanne tapahtui 27.10.2007 Kööpenhaminan lentoasemalla. Dash-8-400 koneen laskutelinettä ei saatu lukittumaan kunnolla tunteja kestäneistä yrityksistä huolimatta, ja lopulta kone joutui laskeutumaan siitä huolimatta. Laskuteline petti jälleen kesken laskun, ja kone jäi nojaamaan siipensä varaan. Henkilövahinkoja ei tullut, mutta monet matkustajat olivat šokissa.SAS:n koneella jälleen vaikeuksia laskutelineiden kanssa, YLE Uutiset 27.10.2007. Katsottu 20.7.2025. Koneen laskutelineet oli kuitenkin tarkastettu kuukautta aikaisemmin edellisten onnettomuuksien takia.

SAS ilmoitti 28.10.2007 lopettavansa Dash-8-400 konetyypillä operoinnin kokonaan.

 Palvelut 

 EuroBonus 
SAS:n kanta-asiakasohjelman nimi on EuroBonus. Jäsenet ansaitsevat pisteitä kaikilla SAS:n, SkyTeamin ja muiden yhteistyökumppaneiden lennoilla. Vuonna 2016 EuroBonuksella oli yli 4,7 miljoonaa jäsentä.

 Ilmatyynyalukset 
Vuosina 1984–1994 SAS liikennöi ilmatyynyalusreittiä Malmön ja Kööpenhaminan lentoaseman välillä. Matkustajat pystyivät ilmoittumaan lennoilleen Malmössä ja ilmatyynyalukset toimivat ns. jatkolentoina Kööpenhaminaan. Vuonna 1994 ilmatyynyaluspalvelu korvattiin lautalla, joka jatkoi toimintaansa kunnes Juutinrauman silta avattiin vuonna 2000 ja Malmöstä pääsi Kööpenhaminaan junalla.

 Palkinnot 

 2010 
 Flightstats: Maailman täsmällisin lentoyhtiö
 Simpliflying: Paras sosiaalisen median käyttö kriisitilanteessa

 2011 
 Edge Awards: Lempilentoyhtiö
 Grand Travel Award: Euroopan paras lentoyhtiö
 Webbie: Vuoden internetkampanja

 2012 
 Webbie Award: Vuoden internetkampanja

 2013 
 Freddie Awards: Paras asiakaspalvelu Euroopassa/Aasiassa
 Sustainable Brand Index/Ympäristöä eniten säästävä lentoyhtiö

 2014 
 Grand Travel Award: Euroopan paras lentoyhtiö
 ServiceScore: Korkeimman palvelun lentoyhtiö

 Onnettomuudet 


 4.7.1948 SAS:n DC-6B SE-DBA törmäsi ilmassa brittiläiseen sotilaskoneeseen Northwoodissa, Lontoon pohjoispuolella. Kaikki 32 koneessa ollutta kuolivat.
 19.1.1960 Caravelle III OY-KRB syöksyi maahan lähellä Ankaraa Turkissa. Kaikki 42 koneessa ollutta kuolivat.
 13.1.1969 SAS:n lennolla 933 ollut DC-8-62 LN-MOO osui mereen ollessaan laskeutumassa pimeällä Los Angelesiin. 15 ihmistä kuoli, 30 selvisi hengissä. 
 19.4.1970 DC-8-62 SE-DBE paloi kokonaan Rooman lentokentällä lähtökiidon aikana moottorista alkaneessa tulipalossa. Kaikki matkustajat ja henkilökunta ehtivät poistumaan koneesta.
 13.1.1973 DC-9-21 LN-RLM:n lentäjä keskeytti lähtökiidon Oslon lentokentällä, mutta ei saanut konetta pysäytetyksi kiitotielle. Kone jatkoi jään peittämälle Oslonvuonolle, jonne se pysähtyi. Kaikki ehtivät poistumaan koneesta ennen kuin se vajosi jään läpi.
 28.2.1984 SAS:n lennolla 901 Tukholmasta Oslon kautta New Yorkiin matkalla ollut DC-10 LN-RKB laskeutui 1 440 metriä JFK:n kiitotien 4R kynnyksen jälkeen eikä konetta saatu pysähtymään kiitotielle. Miehistö ohjasi koneen kiitotien oikealle puolelle välttääkseen törmäyksen lähestymisvaloihin. Kone päätyi lopuksi matalaan veteen. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa.
 27.12.1991 SAS:n lento 751, MD-81 ”Dana Viking” teki pakkolaskun pienelle pellolle Gottröraan Tukholman pohjoispuolelle molempien moottorien rikkoonnuttua puutteellisen jäänpoiston takia 78 sekunnin kuluttua lentoonlähdöstä. Kone katkesi kolmeen osaan, mutta kukaan ei kuollut. 25 ihmistä loukkaantui, heistä kaksi vakavasti.
 8.10.2001 MD-87 SE-DMA törmäsi sumussa Milanon lentokentällä lähtökiidossa pieneen Cessna-yksityiskoneeseen, joka oli harhautunut väärään paikkaan. Kone jatkoi lentäjän taitavasta hätäjarrutuksesta huolimatta matkatavararakennuksen seinään, ja kaikki molemmissa koneissa olleet 114 henkeä saivat surmansa. Lisäksi kuoli neljä matkatavararakennuksessa työskennellyttä. Lennonjohdon ohjeet Cessnalle todettiin puutteellisiksi, ja maatutka oli ollut jo pitkään epäkunnossa.
1.5.2013 SAS:n lennolla 908 Newarkista Osloon ollut Airbus A330 törmäsi rullaustiellä ExpressJetin Embraer E145 -koneeseen.United Express, SAS planes clip each other at Newark  viitattu 31.7.2013

 Katso myös 
 airBaltic
 Widerøe
 Luettelo Pohjoismaiden suurimmista lentoasemista
 Luettelo Ruotsin lentoasemista

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 SAS:n verkkosivut
 Scandinavian Flight Operations  – Teknistä tietoa

Luokka:Tanskalaiset lentoyhtiöt
Luokka:Ruotsalaiset lentoyhtiöt

Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt
Luokka:SAS Group
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:SkyTeam