Kaarina Hannuntytär

Kaarina Hannuntytär (kastettuna Katarina Hansdotter; 1539–1596) oli Juhana-herttuan, myöhemmin Ruotsin kuninkaana Juhana III, rakastajatar. Kaarina Hannuntyttärellä ja Juhanalla oli neljä lasta. Ennen avioitumistaan Puolan kuninkaan sisaren Katariina Jagellonican kanssa Juhana edesauttoi Kaarinan avioliittoon suosikkihovimiehensä Klas Vestgöten kanssa. Kaarina muutti puolisonsa kanssa vuonna 1562 Kangasalle Vääksyn kartanoon. Onni jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä Vestgöte mestattiin kuningas Eerik XIV:n käskystä vuonna 1563 noin kolmenkymmenen muun Juhanan läheisen kannattajan kanssa. Kaarina avioitui sittemmin toisen kerran Ylä-Satakunnan voudin Lars Hordeelin kanssa. 
Vuonna 1580 Turun linnan käskynhaltijaksi nimitettiin Juhana III:n ja Kaarinan poika Julius Gyllenhielm. Kaarinan ja Juhanan tytär oli Sofia Gyllenhielm.
Kaarina oli Jakob De la Gardien isoäiti.http://www.waaksynkartano.fi/laiskajaakko.html 

 Syntyperä ja nuoruus 
Kaarina Hannuntytär syntyi ilmeisesti Tukholmassa. Hänen isänsä oli Skaran dominikaaniluostarin entinen munkki Johannes Nicolai eli Hans Klaunpoika, josta oli luostarin lakkauttamisen jälkeen tullut Tukholman kirkkoherra. Hänen äitinsä Ingeborg Åkentytär oli valtaneuvos Åke Hansinpoika Tottin avioton tytär.

Kaarina työskenteli ennen Juhanan kanssa solmittua suhdettaan vaatekamaripiikana kuningatar Katariina Stenbockin hovissa. Suhde Juhana-herttuaan alkoi todennäköisesti jo Tukholman linnassa noin 1555–1556.

 Elämä Vääksyn kartanossa 
Kun Juhana lahjoitti Kaarinalle Vääksyn kartanon lokakuussa 1561, hän antoi samalla myös Pirkkalan Benktilän ja Paraisten Kapellstrandin tilat. Lahjoitukseen kuuluneisiin tiloihin Kaarinalla ja hänen jälkeläisillään oli perintöoikeus. Juhanan ja kuninkaan, Eerik XIV:n, välirikko vuonna 1563 johti Kaarinan ensimmäisen aviomiehen Klas Vestgöten mestaamiseen. Tapahtumahetkellä Kaarina oli raskaana ja synnytti myöhemmin tyttären nimeltä Brita.

Eerik XIV otti Kaarinan ja hänen perheensä suojelukseensa kesäkuussa 1564 ja palautti hänelle Juhana-herttuan lahjoittamat tilat. Toisen avioliittonsa Lars Henrikinpoika Hordeelin kanssa Kaarina solmi vuonna 1572, ja heille syntyi yksi tytär, Anna (1573–1646).

 Paluu Turun linnaan 
Vuonna 1580 Kaarina palasi perheineen Turun linnaan, kun hänen poikansa Julius Gyllenhielm nimitettiin linnan käskynhaltijaksi ja aviomies Lars Henrikinpoika otti komennon linnassa. Tämä ajanjakso muistutti monin tavoin Kaarinan aiempaa elämää Turun linnassa Juhanan rinnalla. Linnassa asuivat tuolloin Kaarinan lisäksi hänen lapsensa Julius, Lucretia sekä Sofia,  Pontus De la Gardien puoliso. Mutta pian perhe kohtasi useita menetyksiä: Julius kuoli vuonna 1581, Sofia menehtyi lapsivuoteeseen vuonna 1583 ja Lucretia kuoli vuonna 1585.

Kaarinan toinen aviomies Lars Henrikinpoika Hordeel kuoli vuonna 1591 Vääksyn kartanossa. Kaarina itse kuoli todennäköisesti joulukuussa 1596, juuri ennen nuijamiesten saapumista Vääksyyn. Hänet haudattiin oletettavasti Kangasalan kirkkoon aviomiehensä viereen, mutta myöhemmin hänen vaakunansa on löydetty myös Turun tuomiokirkon haudasta.

Lähteet
 Suomen historian Pikkujättiläinen, s. 171, WSOY, Porvoo 2003
Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Raine Raitio: Totta ja tarua Kangasalan kolmesta Kaarinasta. Kangasala: Kangasala-Seura, 2004. .
 Gardberg, C. J.: Turun linnan kolme Katarinaa. 1986.
 Jutikkala, E.: Vääksyn kartanon historia. 1939.

Luokka:Rakastajattaret
Luokka:Ruotsalaiset henkilöt
Luokka:Vuonna 1539 syntyneet
Luokka:Vuonna 1596 kuolleet