Ionisidos

Ionisidos on vahvan sähköisen vetovoiman ilmentymä, jota esiintyy negatiivisten ja positiivisten ionien välillä. Ionisidosten muodostamaa yhdistettä kutsutaan ioniyhdisteeksi tai suolaksi. Sidosta pidetään yleensä ionisidoksena, kun sen ioniluonne on yli 50%. Tämä tapahtuu, kun sidoksen atomien elektronegatiivisuusero on vähintään 1,7 (Paulingin asteikolla) tai sitä suurempi. Pienemmällä ioniluonteella ja elektronegatiivisuuserolla kyseessä on (vaihtelevissa määrin poolinen) kovalenttinen sidos. Selvää rajaa kovalenttisen sidoksen ja ionisidoksen välillä ei kuitenkaan ole, koska sidoksen ioniluonne kasvaa asteittain elektronegatiivisuuseron kasvaessa. Ionisidos on vahva sidostyyppi, mistä johtuen ioniyhdisteillä on korkeat sulamis- ja kiehumispisteet.

Ionisidos muodostuu elektropositiivisen metallin ja elektronegatiivisen epämetallin tai moniatomisen ionin välille. Moniatominen ioni on muodostunut kovalenttisin sidoksin toisiinsa liittyneistä atomeista. Elektronegatiivisempi osapuoli vetää sidoselektroneja niin voimakkaasti puoleensa, että ne käytännössä siirtyvät sille kokonaan. Tällöin elektropositiivinen ioni (kationi) saa positiivisen varauksen ja elektronegatiivinen ioni (anioni) puolestaan negatiivisen varauksen.

Ioniyhdisteessä jokainen ioni pyrkii saamaan lähelleen mahdollisimman monta erivarauksista ionia ja pitämään samanvarauksiset ionit mahdollisimman etäällä. Tästä seuraa, että ioniyhdiste kiteytyy sopivissa olosuhteissa säännölliseksi kolmiulotteiseksi hilarakenteeksi, ionihilaksi. Ionihila pysyy koossa sähköisten vetovoimien vaikutuksesta.

Hyvä esimerkki suolasta on natriumkloridi eli ruokasuola. Se koostuu Na+- ja Cl--ioneista, joiden elektronegatiivisuusero on 2,1. Natriumkloridilla on kuutionmuotoinen ionihila, jossa kukin kloridi-ioni sitoutuu kuuteen natriumioniin ja kukin natriumioni vastaavasti kuuteen kloridi-ioniin.

Kiteiset ioniyhdisteet ovat yleensä heikkoja sähkönjohteita, sillä niillä ei ole vapaita varauksenkuljettajia, kuten elektroneja. Sen sijaan suolojen vesiliuokset ja sulatteet johtavat usein hyvin sähköä.

 Katso myös 
 Kemiallinen sidos

 Lähteet 
 Mooli Ke2 Kemian mikromaailma, Otava
 Reaktio 2: Kemian mikromaailma. Gummerus 2005

 Aiheesta muualla 
 Opetus TV: Ionisidos

Luokka:Kemiallinen sitoutuminen
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit