Laitila

Laitila (Namn på kommuner från finska till svenska; Kotimaisten kielten keskus) on Suomen kaupunki, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Kaupunki Laitilasta tuli 1986. Kaupungissa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Laitilan naapurikunnat ovat Eura, Mynämäki, Pyhäranta, Rauma, Uusikaupunki ja Vehmaa. Entisiä naapurikuntia ovat Euraan liitetyt Hinnerjoki ja Honkilahti, Uuteenkaupunkiin liitetty Kalanti, Mynämäkeen liitetty Karjala sekä Raumaan liitetyt Kodisjoki ja Lappi.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Kylät, kaupunginosat ja taajamat
pienoiskuva|Laitilan Keskuskatu, taustalla Laitilan kirkko
Laitilassa on seuraavat 46 maarekisterikylää:

 Haaro
 Hartikkala
 Haukka
 Kaariainen
 Kaivola
 Katinhäntä
 Kaukola
 Kiveinen
 Kivijärvi
 Kodjala
 Koliseva
 Koukkela
 Kouma
 Kovero
 Kovio
 Krouvi
 Kusni
 Laitila
 Lausti
 Leinmäki
 Malko
 Mudainen
 Niemi
 Nästi
 Pahojoki
 Palttila
 Pappila
 Pato
 Pehtsalo
 Salo
 Seppälä
 Sillantaka
 Silo
 Sorola
 Soukainen
 Suontaka
 Syttyvä
 Torre
 Tuuna
 Untamala
 Vahantaka
 Vaimaro
 Valko
 Vekka
 Vidilä
 Viikainen
 Ytö

Kaksi Laitilan kylistä on valittu Suomen vuoden kyliksi, Kaivola vuonna 1988 ja Untamala vuonna 2006.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Laitilassa oli 8 610 asukasta, joista 5 918 asui taajamissa, 2 606 haja-asutusalueilla ja 86:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Laitilan taajama-aste on 69,4 %. Laitilan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Laitilan keskustaajama 5 579 2  Untamala 326 3  Ihode* 13

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Ihoden taajama ulottuu pääosin Pyhärannan kunnan alueelle.

Kulttuuria
Laitilassa on erittäin suuri määrä rautakautisia muinaisjäännöksiä, joista tunnetuimpia on ns. Kodjalan soturihauta. Laitilan Soukaisista on löydetty Suomen vanhin lasiesine, roomalaisaikainen juomasarvi. Untamalan kylässä toimi aikaisemmin Museoviraston ylläpitämä Untamalan arkeologinen opastuskeskus.

Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin Laitilassa kuuluvat Untamalan raittikylä, Suontaan ryhmäkylä ja Koukkelan Kauppilan umpipihainen talonpoikaistalo.

Laitilan nähtävyyksiä ovat myös Kattesen kivi, joka kesä vietettävät munamarkkinat, Kustaa Hiekan rintakuva Kustaa Hiekan lukutuvan edustalla ja Pahojärven piilokirkko.

Elokuvat Härmä ja Kaksipäisen kotkan varjossa on kuvattu osittain Laitilassa.

Laitilan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kalilämmitys eli kaljavelli sekä Laitilan kukkopiparit.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 24. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Elinkeinoelämä 
pienoiskuva|Laitilan Wirvoitusjuomatehdas
Laitilan työpaikkaomavaraisuus oli Varsinais-Suomen toiseksi korkein, 104,6 prosenttia. Työttömyysaste oli 7,7 prosenttia. Yhdessä Rauman ja Uudenkaupungin kanssa Laitila muodostaa melko tiiviin työssäkäyntialueen. Laitilan elinkeinojaukauma on 50 % palvelut, 40 % teollisuus ja 10 % maatalous. Laitilassa toimii noin 600 yritystä, maatiloja alle 400.
Perinteisesti Laitila tunnetaan munantuotanto- ja varhaisvihanneskeskuksena, noin 12 % Suomen kananmunatuotannosta ja 75 % varhaisporkkanasta tulevat Laitilasta. Suurimpien yritysten tuotteita ovat muun muassa tuulilasit, panimotuotteet, palloventtiilit, muoviteollisuuden tuotteet, maa- ja metsätalouden koneet, sahatavarat sekä puunjalostusteollisuus. Myös palvelusektori on kasvanut, kun Kauppakadun varrelle on rakennettu noin 10 000 neliömetriä liiketilaa.

Laitilan viisi suurinta yritystä vuonna 2008 olivat: Pilkington Automotive Oy 270 työntekijää (laminoidut tuulilasit); Naval Oy 170 työntekijää (palloventtiilit); Amitec Oy 120 työntekijää (prosessi- ja putkiasennus); Coreplast Laitila Oy 80 työntekijää (ruiskupuristusmuovituote ja heijastimet) ja Finnlamex Oy 75 työntekijää (laminoidut tuulilasit). Merkittäväksi työllistäjäksi on noussut myös Laitilan Wirvoitusjuomatehdas Oy, jolla oli vuonna 2011 42 työntekijää. Sisäovivalmistaja Mattiovi Oy (nyk. osa Jeld-Weniä) oli saanut alkunsa Laitilan Leinmäen kylässä vuonna 1911, ja sen Laitilan tehdas sijaitsi Valtatie 8:n varrella.

Laitilan kaupunki kehittää Kasitien yrityskeskusta, jossa viimeksi vuonna 2011 aluetta laajennettiin 2 700 neliömetrillä 4 500 neliömetriin. Tilojen suurin vuokraaja on Laserkeskus Oy. Laitilan kaupunki aikoo kahdeksan hehtaarin lisäalueella muodostaa yrityskeskuksesta laajemman Kasitien yrityspuiston, jonka tavoitteena on voimistaa alueen vahvaa metalliteollisuutta.

 Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Laitilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Laitilan seurakunta
Seurakunnalla on käytössä Laitilan kirkko, Pyhän Pietarin kirkko ja Soukaisten Pyhän Perttelin kirkko.

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttavat paikkakunnalla ainakin rukoilevaisuus, evankelisuus sekä herännäisyys. Lisäksi paikkakunnalla järjestää jumalanpalveluksia Luther-kappelissa Lähetyshiippakuntaan kuuluva Aamoksen seurakunta.

Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Laitilan helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Laitilan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta 

 Kulttuuri 
 Murre 
Laitilan alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Laitilan murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Rauman alaryhmään.

Urheiluseuroja
 Laitilan Jyske

 Liikenne 
Laitilassa on kuusi numeroitua tietä: valtatie 8, kantatie 43, seututie 196, sekä yhdystiet 2051, 2052 ja 2021.

 Tunnettuja asukkaita 
 Efraim Elo (1868–1932), matemaatikko
 Jere Friberg (s. 1995), jääkiekkoilija
 Kustaa Hiekka (1855–1937), kultaseppä ja teollisuusneuvos
 Hilda Huntuvuori (1887–1968), kirjailija, opetusneuvos
 Samuli Jokinen (s. 1980), The Crash -yhtyeen kosketinsoittaja
 Heimo Kaitila (1919–2000), yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Timo Kaunisto (s. 1963), kansanedustaja
 Mika Kares (s. 1978), oopperalaulaja.
 Pertti Koskinen (s. 1957), kirjailija
 Kalevi Kyläheiko (s. 1952), taloustieteilijä
 Aimo Laiho (1914–2014), kansanedustaja (SKDL), kunnallisneuvos
 Vihtori Metsäranta (1880–1947), kansanedustaja (SKDL)
 Valle Mäkelä (s. 1986), autourheilija 
 Maria Nieminen, näyttelijä
 Lauri Palmunen (s. 1952), kansanedustaja (kesk.)
 Pentti Palmunen (1921–2002), maanviljelijä, maanviljelysneuvos
 Juho Pilppula (1886–1973), kansanedustaja (ml.)
 Jorma Pärkö (1912–1999), järjestöjohtaja, maanviljelysneuvos
 Rami Rafael (s. 1980), iskelmälaulaja
 Aleksi Saarela (s. 1997), jääkiekkoilija
 Antti Saarela (s. 2001), jääkiekkoilija
 Pasi Saarela (s. 1973), jääkiekkoilija
 Markus Seikola (s. 1982), jääkiekkoilija
 Samuli Simula (1891–1957), kansanedustaja (ml.)
 Susanna Tapani (s. 1993), jääkiekkoilija ja ringeten pelaaja
 Marko Toivonen (s. 1978), jääkiekkoilija
 I. R. Valavaara (1871–1953), kansanedustaja
 Nestori Valavaara (1875–1946), kansanedustaja
 Mikael Vuorio (s. 1984), jääkiekkomaalivahti

Laitilassa toimineita:
 Viktor Ahlqvist, runoilija, kulttuurivaikuttaja, oikeusasioitsija
 Heikki Enko, rakennusmestari.

 Katso myös 
 Luettelo Laitilan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Laitilan kaupungin verkkosivut
 Tilastokeskus: Laitilan avainluvut
 Kun kanatalous saavuttaa laajat mittasuhteet. Laitilan pitäjässä hoidetaan suuressa määrin kanoja. Vuosittain sieltä lähetetään n. 9-10 milj. munaa maailmalle. Melkein kaikki asukkaat hoitelevat kanoja, mukana vanhukset ja lapset, jopa usein miehiset miehetkin, Helsingin Sanomat, 29.3.1936, nro 86, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Laitilassa on kananhoitoa harjoitettu ainakin 35-40 vuotta, Helsingin Sanomat, 11.12.1938, nro 334, s. 36, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit