Suomen valtioneuvosto

Valtioneuvosto (kansanomaisesti hallitus, ) on Suomen ylintä toimeenpanovaltaa käyttävä elin. Se käsittää pääministerin ja ministerien muodostaman hallintovallan keskittymän ja laajemmassa merkityksessä sillä tarkoitetaan valtioneuvoston yleisistunnon ja ministeriöiden muodostamaa hallitus- ja hallintoasioiden päätöksentekoelintä. Toimeenpanovalta kuuluu perustuslain mukaan valtioneuvostolle, toisin sanoen se panee eduskunnan ja tasavallan presidentin päätökset täytäntöön ja antaa asetuksia. Valtioneuvostolla on oikeus antaa asetuksia laissa säädetyissä asioissa.

Parlamentarismin periaatteen mukaisesti valtioneuvoston on nautittava eduskunnan luottamusta (PeL 3 §).
Valtioneuvosto antaa yhdessä presidentin kanssa esitykset eduskunnalle (hallituksen esitys). Hallituksen istunnosta käytetään nimitystä presidentin esittely.

Kesäkuun 20. päivästä 2023 alkaen valtioneuvoston on muodostanut Orpon hallitus, jonka pääministerinä toimii Petteri Orpo. 

Nimitystä valtioneuvosto on käytetty vuoden 1918 lopusta, Ingmanin I hallituksen muodostamisesta lähtien. Sitä ennen Suomen hallituksista käytettiin nimitystä senaatti.

 Koostumus 
Valtioneuvostoa johtaa pääministeri, hänen apunaan on valtioneuvoston kanslia, yksi kahdestatoista ministeriöstä, joka vastaa pääministerin johdolla hallitusohjelman toimeenpanon valvonnasta ja avustaa pääministeriä valtioneuvoston johtamisessa. Valtioneuvoston kanslia vastaa Suomen EU-politiikan yhteensovittamisesta ja käsittelee EU:n kehittämistä. Valtioneuvoston kanslia turvaa kaikissa olosuhteissa pääministerin ja hallituksen toimintaedellytykset.

Presidentti nimittää ministerit pääministerin esityksestä. Ministeriksi nimitettävien on oltava lain mukaan ”rehellisiksi ja taitaviksi tunnettuja” Suomen kansalaisia. Ministerien ei tarvitse olla kansanedustajia. Ministerit ovat virkatoimistaan vastuullisia eduskunnalle, ministerien ja koko hallituksen on nautittava eduskunnan luottamusta.

Suomessa on nykyisin 12 ministeriötä.Laki valtioneuvostosta 1 § Ne vastaavat toimialallaan lainsäädännön valmistelusta ja valtioneuvostossa päätettävien asioiden valmistelusta.
 valtioneuvoston kanslia
 ulkoministeriö
 oikeusministeriö
 sisäministeriö
 puolustusministeriö
 valtiovarainministeriö
 opetus- ja kulttuuriministeriö
 maa- ja metsätalousministeriö
 liikenne- ja viestintäministeriö
 sosiaali- ja terveysministeriö
 työ- ja elinkeinoministeriö
 ympäristöministeriö

Valtioneuvostossa voi olla myös enemmän ministereitä kuin ministeriöitä on. Osin tämä johtuu tehtävien jakamisesta ja osin salkuttomista ministereistä, joita nimitetään valtatasapainon takia.

Ministerivaliokunnat
Valtioneuvostossa on asioiden valmistelua varten neljä pysyvää, lakimääräistä valiokuntaa. Jokaisen valiokunnan puheenjohtajana toimii pääministeri.

Koko itsenäisyyden ajan ovat toimineet ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta sekä raha-asiainvaliokunta. Monissa toisen maailmansodan jälkeisissä hallituksissa asetettu talouspoliittinen ministerivaliokunta vakinaistettiin vuonna 1977. Suomen liityttyä Euroopan unionin jäseneksi on edellisten lisäksi asetettu EU-ministerivaliokunta.

Valtioneuvoston yleisistunnossa käsiteltävien asioiden valmistelua varten voidaan tarvittaessa asettaa muitakin ministerivaliokuntia, joiden jäsenet määrää pääministeri.

Ulko- ja turvallisuuspoliittisen valiokunnan jäseninä ovat pääministerin lisäksi ulkoministeri ja puolustusministeri sekä kolme muuta, pääministerin määräämää ministeriä. Valiokunta käsittelee tärkeät ulko- ja turvallisuuspoliittiset ja muut Suomen ulkovaltasuhteisiin liittyvät kysymykset. Tällaisia ovat esimerkiksi ulkoasiainhallinnon korkeiden virkamiesten nimitykset, ulkopoliittiset puheet ja lausunnot sekä valtiovierailuja ja kansainvälisiä järjestöjä ja konferensseja koskevat asiat.

Raha-asiainvaliokunnan jäseninä ovat lain mukaan pääministeri, valtiovarainministeri ja vaihtuvana jäsenenä se ministeri, jonka hallinnonalaan käsiteltävä asia kuuluu. Edellisten lisäksi valiokuntaan kuuluu yksi pääministerin määräämä ministeri. Valiokunnan tärkeimpänä tehtävänä on valmistella taloudellisesti erityisen merkittävät asiat, nimenomaan sellaiset, jotka kuuluvat ministeriöiden päätösvaltaan ja joissa valiokunnan käsittely siten edeltää ministeriöissä tapahtuvaa lopullista käsittelyä. Valiokunnalla on eräänlainen veto-oikeus, koska ministeriö ei voi tehdä päätöstä, joka aiheuttaisi suuremman menon kuin valiokunnan hyväksymä päätösehdotus. Ellei valiokunta yhdy ministeriön aikomaan ratkaisuun eikä ministeriö siitä luovu, asia on alistettava koko valtioneuvoston ratkaistavaksi. Sekä ulko- ja turvallisuuspoliittiseen valiokuntaan että raha-asiainvaliokuntaan voidaan tarvittaessa määrätä lisäjäseniä.

Enintään yhdeksänjäsenisen talouspoliittisen ministerivaliokunnan tehtävänä on muiden muassa kokonaistaloudellista kehitystä ja yleisiä talouspoliittisia toimia koskevien asioiden sekä julkisen talouden kehityksen pääsuuntaviivojen käsittely. Keskeisen toimialansa vuoksi se on eräänlainen valtioneuvoston yleinen työvaliokunta.

EU-ministerivaliokunta on Suomen suhteita unioniin keskeisesti koordinoiva ja hallituksen kannanottoja valmisteleva työryhmä. Puheenjohtajana pääministeri voi tuoda sinne haluamansa asian, samoin ministeri omaan toimialaansa kuuluvan asian. Suureksi osaksi valiokunnan käsittelemät asiat tulevat kuitenkin ministeriöiden kansliapäälliköiden kautta.Jaakko Nousiainen: Suomen poliittinen järjestelmä (10., uudistettu painos), s. 228–229. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1998. .

 Valtioneuvoston jäsenten palkkiot ja etuudet 
Palkkiot

Valtioneuvoston jäsenille maksetaan tehtävän asianmukaisen hoitamisen vaatima palkkio. Palkkio vastaa suuruudeltaan eduskunnan varapuhemiehelle maksettavaa palkkiota vähennettynä viidellä prosentilla. Vuonna 2019 palkkion suuruus on 9 287,91 euroa kuukaudessa. Pääministerin palkkio vastaa puhemiehen palkkiota vähennettynä viidellä prosentilla ja on 11 142,33 euroa kuukaudessa. Palkkio on veronalaista tuloa.

Kansanedustajana toimivalle ministerille maksetaan ministerin palkkion lisäksi kansanedustajan palkkiota ja kulukorvausta. Eduskunta kuitenkin pidättää ministeriksi valitulta kansanedustajalta puolet kansanedustajan palkkiosta ja kulukorvauksesta.

Lomat
Valtioneuvoston jäsenellä on kalenterivuosittain oikeus vuosilomaan rinnastettavaan 30 päivän vapaaseen, jonka sijoittumisesta päättää valtioneuvoston yleisistunto. Jos valtioneuvoston jäsen ei voi pitää vapaataan, se korvataan hänelle rahamääräisenä. Valtioneuvoston jäsenelle maksetaan myös lomarahaa.HE 93/2006. Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi valtioneuvoston jäsenille maksettavista palkkioista ja korvauksista sekä tuloverolain 70 §:n muuttamisesta, kohta 3, otsikko "Lomaan rinnastettava vapaa".
Kuljetus- ja turvallisuuspalvelut
Valtioneuvoston jäsenen virka-autopalvelusta sekä kuljetus- ja turvallisuusjärjestelyistä määrätään valtioneuvoston kanslian päätöksellä.Laki valtioneuvoston jäsenille maksettavista palkkioista ja korvauksista  8.12.2006/1096
Kulukorvaukset
Valtioneuvoston jäsenelle korvataan tehtävien hoitamisesta aiheutuneet ylimääräiset kohtuulliset kustannukset valtioneuvoston kanslian päätöksellä.
Matkustusoikeus ja matkakorvaukset
Valtioneuvoston jäsenen tehtävään liittyy oikeus maksuttomaan matkustamiseen. Tämä ei ole veronalaista tuloa.Tuloverolaki 70 § 3 mom  Valtioneuvoston jäsenten virkamatkat korvataan samankaltaisella tavalla kuin valtion virkamiesten matkakustannusten korvaamisesta on sovittu.

 Oikeuskanslerinvirasto 

Valtioneuvoston yhteydessä toimiva oikeuskansleri ja oikeuskanslerinvirasto valvoo valtioneuvoston, sen jäsenten ja presidentin päätösten ja toimenpiteiden lainmukaisuutta.
Valtioneuvoston toiminnan laillisuusvalvonta suoritetaan ensisijaisesti tarkastamalla yleisistuntojen ja tasavallan presidentin istuntojen esittelylistat ennakolta siten, että havaitut virheet voidaan korjata.
Vuonna 2003 tarkastettiin noin 2 300 lista-asiaa.

 Suomen hallitukset 
Hallitusten keskimääräinen ikä on  päivää (. ta ).

Taulukossa muoto on jokin seuraavista:
e.=enemmistöhallitus
v.=vähemmistöhallitus
vm.=virkamieshallitus

Hallitus Muoto Hallitus-puolueidenkansan-edustajienlukumäärä Hallituspuolueet (alussa)(< = liittyi, > = poistui)VallassaNimittäjäAjankohtaPäivät 1. Svinhufvud I e. 103 NSP, RKP, SP, ML 27.11.1917–27.5.1918182 eduskunta 2. Paasikivi I e. 103 NSP, RKP, SP, ML 27.5.1918–27.11.1918185P. E. Svinhufvud94x94px 3. Ingman I v.Ingmanin hallitus oli käytännössä enemmistöhallitus johtuen sisällissodan aiheuttamasta ”tynkäeduskunnasta”, jossa oli (enimmilläänkin) vain 111 kansanedustajaa. 77 Kok., RKP, Ed. 27.11.1918–17.4.1919142 4. K. Castrén v. 90 Ed., RKP, ML 17.4.1919–15.8.1919121 Gustaf Mannerheim96x96px 5. Vennola I v. 68 Ed., ML 15.8.1919–15.3.1920214K. J. Ståhlberg93x93px(1919–1925) 6. Erich e. 118 Kok., Ed., RKP, ML 15.3.1920–9.4.1921391 7. Vennola II v. 68Ed., ML 9.4.1921–2.6.1922420 8. Cajander I vm.virkamieshallitus 2.6.1922–14.11.1922166 9. Kallio I v. 60Ed., ML 14.11.1922–18.1.1924431 10. Cajander II vm.virkamieshallitus 18.1.1924–31.5.1924135 11. Ingman II e. 122 Kok., Ed., RKP, ML 31.5.1924–31.3.1925305 12. Tulenheimo v. 82 Kok., ML 31.3.1925–31.12.1925276Lauri Kristian Relander108x108px(1925–1931) 13. Kallio II v. 82 ML, Kok. 31.12.1925–13.12.1926348 14. Tanner v. 60 SDP 13.12.1926–17.12.1927370 15. Sunila I v. 52 ML 17.12.1927–22.12.1928372 16. Mantere v. 10 Ed. 22.12.1928–16.8.1929238 17. Kallio III v. 60 ML 16.8.1929–4.7.1930323 18. Svinhufvud II e. 132 Kok., ML, RKP, Ed. 4.7.1930–21.3.1931261 19. Sunila II e. 132 ML, Kok., Ed., RKP 21.3.1931–14.12.1932635P. E. Svinhufvud94x94px(1931–1937)20.Kivimäkiv. 85 ML, Ed., RKP 14.12.1932–7.10.19361394 21. Kallio IV v. 60 ML, Ed. 7.10.1936–12.3.1937157 22. Cajander III e. 164 Ed., SDP, ML, RKP 12.3.1937–1.12.1939995Kyösti Kallio103x103px(1937–1940) 23. Ryti I e. 165 SDP, ML, RKP, Ed. 1.12.1939–27.3.1940118 24. Ryti II e. 190 SDP, ML, Kok., RKP, Ed. 27.3.1940-4.1.1941284 25. Rangell e. 198 < 200 ML, Kok., Ed., SDP, RKP, IKL 4.1.1941–5.3.1943791Risto Ryti102x102px(1940–1944) 26. Linkomies e. 190 Kok., Ed.,ML, SDP, RKP 5.3.1943–8.8.1944523 27. Hackzell e. 190 SDP, ML, Kok., RKP, Ed. 8.8.1944– 21.9.194445Gustaf Mannerheim96x96px(1944–1946) 28. U. Castrén e. 190 Kok., SDP, ML, Ed., RKP 21.9.1944–17.11.194458 29. Paasikivi II e. 165 SDP, ML, Ed., RKP, SKDL 17.11.1944–17.4.1945152 30. Paasikivi III e. 171 SDP, SKDL, ML, Ed., RKP 17.4.1945–26.3.1946344 31. Pekkala e. 162 SKDL, SDP, ML, RKP 26.3.1946–29.7.1948857J. K. Paasikivi100x100px(1946–1956) 32. Fagerholm I v. 54 SDP 29.7.1948–17.3.1950597 33. Kekkonen I v. 75 ML, Ed., RKP 17.3.1950–17.1.1951307 34. Kekkonen II e. 129 ML, SDP, RKP, Ed. 17.1.1951–20.9.1951247 35. Kekkonen III e. 119 ML, SDP, RKP 20.9.1951–9.7.1953659 36. Kekkonen IV v. 66ML, RKP 9.7.1953–17.11.1953132 37. Tuomioja vm.Vaikka kyseessä oli virkamieshallitus, oli useilla hallituksen ministereillä vahvat suhteet eduskuntapuolueisiin, kuten pääministeri Tuomiojalla (hänen puolueensa ei kuitenkaan tuolloin ollut eduskunnassa). Hallituksen aktiivisena tukena katsotaankin olleen ainakin 53 kansanedustajaa.virkamieshallitus 17.11.1953–5.5.1954170 38. Törngren e. 120 RKP, SDP, ML 5.5.1954–20.10.1954169 39. Kekkonen V e. 107 ML, SDP 20.10.1954–3.3.1956501 40. Fagerholm II e. 120 SDP, ML, RKP 3.3.1956–27.5.1957451Urho Kekkonen106x106px(1956–1982) 41. Sukselainen I v. 79ML, RKP, TPSL, KP 27.5.1957–29.11.1957187 42. von Fieandt vm.virkamieshallitus 29.11.1957–26.4.1958149 43. Kuuskoski vm.virkamieshallitus 26.4.1958–29.8.1958126 44. Fagerholm III e. 152 SDP, ML, Kok., KP, RKP 29.8.1958–13.1.1959138 45. Sukselainen II v. 62 ML, RKP 13.1.1959–14.7.1961914 46. Miettunen I v. 48 ML 14.7.1961–13.4.1962274 47. Karjalainen I e. 114ML, TPSL, RKP, Kok., KP 13.4.1962–18.12.1963615 48. Lehto vm.virkamieshallitus 18.12.1963–12.9.1964270 49. Virolainen e. 112 Kesk., Kok., RKP, KP 12.9.1964–27.5.1966623 50. Paasio I e. 152 SDP, Kesk., SKDL, TPSL 27.5.1966–22.3.1968666 51. Koivisto I e. 164SDP, Kesk., RKP, SKDL, TPSL 22.3.1968–14.5.1970784 52. Aura I vm.virkamieshallitus 14.5.1970–15.7.197063 53. Karjalainen II e. 144Kesk., SDP, RKP, LKP, SKDL 15.7.1970–29.10.1971472 54. Aura II vm.virkamieshallitus 29.10.1971–23.2.1972118 55. Paasio II v. 55 SDP 23.2.1972–4.9.1972195 56. Sorsa I e. 109SDP, Kesk., RKP, LKP 4.9.1972–13.6.19751013 57. Liinamaa vm.virkamieshallitus 13.6.1975–30.11.1975171 58. Miettunen II e. 152 SDP, Kesk., SKDL, RKP, LKP 30.11.1975–29.9.1976305 59. Miettunen III v. 58 Kesk., RKP, LKP 29.9.1976–15.5.1977229 60. Sorsa II e. 152 SDP, Kesk., RKP, LKP, SKDL 15.5.1977–26.5.1979742 61. Koivisto II e. 133 SDP, Kesk., RKP, SKDL 26.5.1979–19.2.19821001 62. Sorsa III e. 133 >< 102 SDP, Kesk., RKP, > SKDL, < LKP 19.2.1982–6.5.1983442Mauno Koivisto 75px(1982–1994) 63. Sorsa IV e. 123 SDP, Kesk., RKP, SMP 6.5.1983–30.4.19871456 64. Holkeri e. 131 > 122 Kok., SDP, RKP, > SMP 30.4.1987–26.4.19911458 65. Aho e. 115 > 107 Kesk., Kok., RKP, > SKL 26.4.1991–13.4.19951449 66. Lipponen I e. 145 SDP, Kok., Vas., Vihr., RKP 13.4.1995–15.4.19991464Martti Ahtisaari112x112px(1994–2000) 67. Lipponen II e. 140 > 129 SDP, Kok., Vas., RKP, > Vihr. 15.4.1999–17.4.20031464 68. Jäätteenmäki e. 117 Kesk., SDP, RKP 17.4.2003–24.6.200369Tarja Halonen96x96px(2000–2012) 69. Vanhanen I e. 117 Kesk., SDP, RKP 24.6.2003–19.4.20071396 70. Vanhanen II e. 126 Kesk., Kok., Vihr., RKP 19.4.2007–22.6.20101161 71. Kiviniemi e. 126 Kesk., Kok., Vihr., RKP 22.6.2010–22.6.2011366 72. Katainen e. 128 > 126 > 112Kok., SDP, Vihr., RKP, KD, > vr, > Vas. 22.6.2011–24.6.20141099 73. Stubb e. 112 > 102Kok., SDP, RKP, KD, > Vihr. 24.6.2014–29.5.2015340Sauli Niinistö105x105px(2012–2024) 74. Sipilä e. 124 > 123 >< 106 > 105 > 103 Kesk., Kok., > PS, < Sin., > TL > Liik. 29.5.2015–6.6.20191470 75. Rinne e. 117 SDP, Kesk., Vihr., Vas., RKP 6.6.2019–10.12.2019 188 76.Marin e. 117SDP, Kesk., Vihr., Vas., RKP 10.12.2019–20.6.2023128977.Orpoe.109Kok., PS, RKP, KD20.6.2023–

Huomautukset

 Hallitukset vaalikausittain 
VaalikausiHallitukset1917–19191.  Svinhufvud I2. Paasikivi I3. Ingman I1919–19224.K. Castrén5.Vennola I6.Erich7.Vennola II8.Cajander I1922–19249.Kallio I10.Cajander II1924–192711.Ingman II12.Tulenheimo13.Kallio II14.Tanner1927–192915.Sunila I16.Mantere1929–193017.Kallio III1930–193318.Svinhufvud II19.Sunila II20.Kivimäki1933–193620.Kivimäki1936–193920.Kivimäki21.Kallio IV22.Cajander III1939–194522.Cajander III23.Ryti I24.Ryti II25.Rangell26.Linkomies27.Hackzell28.U. Castrén29.Paasikivi II1945–194830.Paasikivi III31.Pekkala1948–195132.Fagerholm I33.Kekkonen I34.Kekkonen II1951–195435.Kekkonen III36.Kekkonen IV37.Tuomioja1954–195838.Törngren39.Kekkonen V40.Fagerholm II41.Sukselainen I42.von Fieandt43.Kuuskoski1958–196244.Fagerholm III45.Sukselainen II46.Miettunen I1962–196647.Karjalainen I48.Lehto49.Virolainen1966–197050.Paasio I51.Koivisto I1970–197252.Aura I53.Karjalainen II54.Aura II1972–197555.Paasio II56.Sorsa I57.Liinamaa1975–197958.Miettunen II59.Miettunen III60.Sorsa II1979–198361.Koivisto II62.Sorsa III1983–198763.Sorsa IV1987–199164.Holkeri1991–199565.Aho1995–199966.Lipponen I1999–200367.Lipponen II2003–200768.Jäätteenmäki69.Vanhanen I2007–201170.Vanhanen II71.Kiviniemi2011–201572.Katainen73.Stubb2015–201974.Sipilä2019–202375.Rinne76.Marin2023–202777.Orpo

Hallitukset aikajanalla

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Valtioneuvoston kotisivut

Luokka:Hallitukset
*
Luokka:Suomen viranomaiset
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit