Orimattila

Orimattila on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa, sen eteläosassa. Orimattilan naapurikuntia ovat Hollola, Iitti, Kärkölä, Lahti, Lapinjärvi, Myrskylä, Mäntsälä ja Pukkila.

 Historia 
pienoiskuva|Kartta Orimattilan alueliitoksista. Orimattilasta liitettiin Renkomäen alue Lahteen 1956. Samana vuonna Viljaniemen ulkopalsta-alueita liitettiin Hollolasta Orimattilaan. Rakokiven eteläpuoleisia alueita liitettiin Orimattilasta Nastolaan vuosina 1959, 1979 ja 2016. 1959 Karhusaaren läheinen alue liitettiin Nastolasta Orimattilaan. Vuonna 2011 Artjärvi yhdistyi osaksi Orimattilaa.
Orimattilan Virenojalla sijaitsevalta Myllykulmalta on tehty Pohjois-Karjalan Enon ohella Suomen vanhimmat arkeologiset löydöt, ajoitukseltaan 9070–8670 eaa. Orimattilan pitäjän historia alkaa seurakunnan perustamisesta 1636, jolloin se erotettiin itsenäiseksi Hollolan seurakunnasta.

Hallinnollisesti Orimattilan ja Hollolan seurakunnat yhdistyivät tilapäisesti isovihan aikana suuren Pohjan sodan aiheutettua Suomen venäläismiehityksen. Tuolloin Orimattilan kirkkoherra Anders Herkepaeus määrättiin keräämään verot myös Hollolasta kirkkoherra Gustaf Bernerin paettua Ruotsiin 1714.

Pitäjänhallinto korvattiin Suomessa kunnallishallinnolla Suomen suuriruhtinaan asetuksella 1865. Tätä ennen oli kuntien itsenäistämistä seurakunnista pohdittu 1860-luvun alkupuolella jo vuosien ajan. Orimattilan kunta on vuoden 1865 kunnallisasetuksella Orimattilan seurakunnasta erotettu paikallishallinnon yksikkö. Jatkosodassa menetetystä Kirvusta asutettiin paljon siirtokarjalaisia Orimattilaan.

Orimattilan kunta otti käyttöön kaupunki-nimityksen vuonna 1992. Orimattila päätti vuonna 2009, että se ei osallistu Päijät-Hämeessä käytäviin kahdeksan kunnan välisiin kuntaliitosneuvotteluihin, vaan se jatkaa itsenäisenä kuntana. Orimattilan kaupunginvaltuusto ja Artjärven kunnanvaltuusto hyväksyivät yksimielisesti Orimattilan ja Artjärven kuntaliitoksen 22.3.2010. Kuntaliitos astui voimaan 1.1.2011.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Orimattilassa oli 16 221 asukasta, joista 10 784 asui taajamissa, 5 301 haja-asutusalueilla ja 136:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Orimattilan taajama-aste on 67,0 %. Orimattilan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Orimattilan keskustaajama 9 102 2  Pennala 950 3  Artjärven kirkonkylä 431 4  Virenoja 301

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
pienoiskuva|150px|Orimattilan kirkko

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Orimattilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Orimattilan seurakunta
 Artjärven kappeliseurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Orimattilan alueella toimii Lahden ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/lahden-ortodoksinen-seurakunta 

Orimattila kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen  osana katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Orimattilan kaupungin nykyisellä alueella.
 Artjärven seurakunta (liitetty Orimattilan seurakuntaan 2011)

 Kylät 

pienoiskuva|Käkelän vanhaa kylänraittia.
Orimattilan keskustaajama, tunnettu myös nimellä Orimattilan kirkonkylä, muodostaa Orimattilan kuntakeskuksen, jossa sijaitsevat kaupungintalo sekä tavaratalot. Keskustassa sijaitsee Orimattilan kirkonmäki, joka vuonna 1993 määriteltiin valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi ja on mukana myös saman inventoinnin päivitetyssä versiossa vuodelta 2009.Museovirasto: rakennettu kulttuuriympäristö (1993) 

Muut Orimattilan kylät ovat Heinämaa, Henna, Karkkula, Keituri, Kuivanto, Leitsamaa, Luhtikylä, Mallusjoki, Niemi, Niinikoski, Pakaa, Pennala, Ruha, Sammalisto, Terriniemi, Tuorakka, Tönnö, Viljamaa, Viljaniemi ja Virenoja. 1.1.2011 tapahtuneen kuntaliitoksen myötä Artjärven kylistä tuli Orimattilan kyliä. Kuntaliitoksen myötä tulleet kylät on: Artjärvi, Hietana, Kinttula, Ratula, Salmela, Hiitelä ja Villikkala. Lisäksi Orimattilan kyliin kuuluu Tietävälä, joka sijaitsi alun perin Kirvussa ja jonka siirtokarjalaiset perustivat uudestaan Orimattilaan. Niinikoski, Tönnö, Kuivanto, Luhtikylä ja Villikkala ovat saaneet Päijät-Hämeen vuoden kylän nimitykset.

Kiinteistörekisterijaon v. 2013 mukaiset kylät on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Numero  Rekisterikylä  Kylän osia 560-401  Heinämaa   560-402  Karkkula  560-403Keituri 560-404  Kuivanto  Anttila, Isokylä, Katajala, Korvenpää, Koskunen, Köykkälä, Metsäkulma, Montari, Rahjala, Rekola http://www.kuivanto.fi/kuivanto/Kyl%C3%A4suunnitelma2012.pdf560-405Leitsamaa 560-406  Luhtikylä  Luhtikylä, Henna 560-407  Mallusjoki  560-408Niemi 560-409  Niinikoski  Kaitala, Raikkola 560-410  Pakaa   560-411  Pennala   560-413  Sammalisto  560-415Tuorakka 560-416  Tönnö Tönnö, Tietävälä, Arola, Rauhala 560-418  Orimattilan kirkonkylä  Käkelä, Pyörähtälä 560-419  Viljaniemi   560-420  Virenoja   560-425  Artjärvi  Hietana, Kinttula, Ratula, Villikkala 560-426  Hietana  (aiemmin osa Artjärveä) 560-427  Kinttula  (aiemmin osa Artjärveä) 560-428  Ratula  (aiemmin osa Artjärveä) 560-429  Villikkala  (aiemmin osa Artjärveä)

Koulut

Perusopetusta Orimattilassa tarjoavat Jokivarren koulu, Järvikunnan koulu, Kuivannon koulu, Luhtikylän koulu, Myllylän koulu, Orimattilan yhteiskoulu, Pennalan koulu, Tönnön koulu, Virenojan koulu ja Vuorenmäen koulu. Toisen asteen yleissivistävää koulutusta saa Erkko-lukiossa.

Koulujen historiaa
Orimattilan suuren pinta-alan ja hajanaisuuden vuoksi kylistä muodostui monien palveluiden suhteen melko omavaraisia. 1860-luvulla Orimattilaan tuli kirkkoherraksi Johan Granholm, joka ryhtyi kansakoulujen puolestapuhujaksi. Marraskuussa 1867 aloitti Kuivannon kansakoulu yksityisissä tiloissa, Herman Koskisen omistamassa Rahjalan talossa. Vuoteen 1975 mennessä oli Orimattilaan perustettu 24 koulua, joista vanhimmat ovat Kuivannon koulun lisäksi Orimattilan kirkonkylän koulu (1868–1975), Järvikunnan koulu (1868–1902) Vähä-Mallusjoelle, Luhtikylän koulu (1869), Heinämaan koulu (1871–2014), Pakaan koulu (1883), Viljaniemen koulu (1876 – 1990-luku) ja Niinikosken koulu (1883). Aluksi kansakoulut toimivat kylien piirikansakouluina. Vuonna 1920 ne yhdistettiin hallinnollisesti Orimattilan kunnan kouluhallinnoksi.

 Koulu  Kyläalue  Vuosi  Paikka  Lakkautettu Koskusten kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122291 Kuivanto  1867https://kansalliskirjasto.finna.fi/Record/arto.458988   Rahjalahttp://www.orimattila.fi/sivu.php?id=59&sivuid=107    1960-lukuhttp://www.ess.fi/uutiset/kotimaa/2014/03/08/kylakoulut-loytavat-uuden-elaman-asuntoina-ja-kylantaloina Järvikylän kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122294 Vähä-Mallusjoki  1868   kirkonkylän kansakoulu  kirkonkylä  1868   Viljaniemen kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122353http://digi.kirjastot.fi/items/show/122296 Viljaniemi  1869 (Luhtikylässä)    1990-luvulla (Yhdistetty Luhtikylän kouluun) Heinämaan kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122355 Heinämaa  1868   Pakaan kansakoulu  Pakaa  1874   2006http://www.phnet.fi/kylat/niinikoski/koulu.html  Niinikosken kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122314http://digi.kirjastot.fi/items/show/122293  Niinikoski  1883    2006 Luhtikylän kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122357http://digi.kirjastot.fi/items/show/122356 Luhtikylä  1890   Kuivannon kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122313http://digi.kirjastot.fi/items/show/122298 Kuivanto  1891   Pennalan kansakoulu  Pennala   1896   Kaitalan kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122352 Niinikoski  1900   Karkkulan kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122360 Karkkula  1901   Renkomäen kansakoulu  Renkomäki  1901   Tönnön kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122359 Tönnö  1906   Virenojan kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/items/show/122358 Virenoja  1911  Henna-Keiturin kansakouluhttp://www.phnet.fi/kylat/luhtikyla/kokoontumis/kattilamaja.html  Keituri  1921   1971 Riihiojan kansakouluhttps://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/94590/xkansak_1924-1925_1926_dig.pdf?sequence=1  Riihioja  1924   1960-luku Huhdanojan kansakouluhttp://www.ess.fi/uutiset/paijathame/2005/07/22/kadonneiden-koirien-talossa Virenoja  1930   1965http://www.lastukirjastot.fi/work?workId=caa2e7da-2bb6-4a4e-969e-b059ddcd8d6b Terriniemen kansakouluhttp://digi.kirjastot.fi/collections/show/27http://digi.kirjastot.fi/items/show/122297 Terriniemi   1959 

 Elinkeinoelämä 
pienoiskuva|Entisen Virkkeen tehdas Kankaanmäellä.
Tekstiiliteollisuudella on ollut Orimattilassa pitkät perinteet: villan värjäys alkoi 1800-luvulla, ja 1950-luvulla Villatehdas työllisti noin 600 henkeä. Vuosina 1924–1986 kaupungissa toimi Kaitila Oy ja 1945–2012 Virke Oy.Virke hiljenee joulun jälkeen viitattu 13.12.2011"Elettiin sit ennenkii."  Orimattilan Kaupunki 
Metallialan yritys Orima on toiminut Orimattilassa yli 60 vuoden ajan.Orima-Tuote Oy 

Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Orimattilan Osuuspankki, louhintakoneita tuottava ja Hollolasta siirtynyt Allu Group Oy sekä rakennusalan muovituotteita kuten kattoikkunoita valmistava Kera Group Oy. (toimialakuvaukset ko. yritysten kotisivuilta)

 Kulttuuri 
Orimattilan taidemuseon pysyvässä näyttelyssä on esillä Ilmari ja Toini Wall-Hakalan taidesäätiön suomalaista kuvataidetta 1800-luvun alusta 1950-luvulle, Pentti Papinahon veistoskokoelmat sekä Orimattilan Erkot -näyttely. Lisäksi museossa on vaihtuvia näyttelyitä ja tapahtumia. Orimattilassa toimii Orimattilan teatteriystävien hoitama Orimattilan teatteri. Kattojärjestönä toimiva Orimattilan teatteriystävät hoitaa Orimattilan Kesäteattereiden pyörittämisen ja muun siihen liittyvän oheistoiminnan.

 Nähtävyyksiä 
Orimattilan Kehräämö, kotieläinpuisto, Orimattilan kotiseutumuseo, Orimattilan pullomuseo, taidemuseo, teatteri, Orimattilan kirkko, Soile Yli-Mäyryn taidelinna ja Villa Roosa.

 Katso myös: Artjärven nähtävyydet

 Murre 
Orimattilan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Orimattilan murteen ryhmästä ei olla yksimielisiä. Orimattilan murteen on esitetty kuuluvan sekä Hollolan ryhmään että yhdesssä Pukkilan ja Myrskylän kanssa Porvoon ryhmään. 

 Ruokakulttuuri 
Orimattilan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ryynyrokka, kantomaito, palvattu liha, uuniperunat, kuivista leivänpaloista keitetty leipäpuuro ja varimakia eli kuumaan veteen sekoitettu siirappi.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 60. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Ystävyyskaupungit 
Orimattilan ystävyyskunnat ovat:
  Weißenburg-Gunzenhausen, Saksa
  Östhammarin kunta, Ruotsi
  Jõgeva, Viro

 Virkistys 
 Retkeily 
Orimattilan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Orimattilan alueella sijaitsevia kohteita ja Natura-luonnonsuojelualueita ovat muun muassa Mallusjoen vanha metsä sekä Mieliäissuo. Artjärvellä sijaitsee Säytteen lintutorni.

Orimattilan alueen luontoreittejä ovat muun muassa Mallusjoen vanhan metsän luontopolku, Karkkulan luontopolku, Lintulan luontopolku, Tönnnön luontopolku, Hakalan luontoppolku sekä Kairressuon-Mieliäissuon luontopolku. Artjärvellä kulkee Villisikapolku, Artjärven kotiseutupyöräilyreitti sekä Lammin luontopolku ja Rajasuon polku.

 Urheilu ja liikunta 

 Kuuluisia orimattilalaisia 

Kulttuuri
Selma Anttila, kirjailija
Roni Bäck, tubettaja
Miklu, tubettaja, muusikko, kirjailija
Kaj Chydenius, säveltäjä, mökkeili paikkakunnalla
Eero Erkko, kansanedustaja, sanomalehtimies
J. H. Erkko, runoilija
Eki Jantunen, muusikko
Aki Kaurismäki, elokuvaohjaaja
Mika Kaurismäki, elokuvaohjaaja
Jukka Lehtinen, kuvanveistäjä
Paavo Melander, säveltäjä, sanoittaja
Pentti Papinaho, kuvanveistäjä
Annika Siltaniemi, Tenavatähti-kilpailun voittaja
Iikka Vehkalahti, dokumentaristi, elokuvatuottaja
Helmi Vuorelma, kutomon perustaja
Valde Wikman, runoilija

Urheilijat
Taito Haara, voima- ja painonnostaja
Kristiina Mäkelä, kolmiloikkaaja
Satu Mäkelä-Nummela, ampuja, olympiavoittaja

Muita kuuluisia henkilöitä
Yvonne de Bruyn, Miss Suomi
Roni Bäck, tubettaja
Heikki Kyöstilä, teollisuusneuvos, syntyi Orimattilassa
Vesa-Matti Peltola, urheilutietäjä
Oskari Rajanen, kauppaneuvos
Eino Riihelä, kauppaneuvos

Kansanedustajat
Nykyiset

 Kalle Jokinen, 9/2009–, Kansallinen Kokoomus

Aiemmat
Kansanedustajat
 Tero Mölsä, 1991–1994, 1995–1998 (MEP Paavo Väyrysen varamies), 1999–2003 (MEP Paavo Väyrysen varamies), Suomen Keskusta, Mallusjoki
 Matti Hakala, Kansallinen Kokoomus
 Aatto Sirén, 1907–1913, 1917–1917, 1929–1930, 1933–1935, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
 Teodor Kaitila, kansanedustaja 1917–1918, Nuorsuomalainen puolue, 1918–1918, Edistyspuolue
 Eero Erkko, valtiopäivämies 1905–1906, porvarissääty, kansanedustaja 1907–1914, 1917–1918 Nuorsuomalainen puolue, 1918–1918, Edistyspuolue

Valtiopäivämiehet
Juho Alastalo, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1888
Erkki Juho Warpenius, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1863–1864 ja 1867
Matti Tapola, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1769–1770, Niinikoski
Kalle Jukola, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1751–1752, Pakaa
Benjamin Husk, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1746–1747, Mallus
Heikki Heikinpoika, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1678, Tönnöhttp://www.genealogia.fi/hakem/luettelo022s.htm 

Katso myös
 Orimattilan rautatieasema
 Luettelo Orimattilan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Orimattilan kaupungin kotisivut
 Orimattila CityWiki
 Orimattilan teatteri
Tilastokeskus – Orimattilan avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit