Töysä

pienoiskuva|Töysän yläaste
Töysä on Etelä-Pohjanmaan maakunnassa sijaitseva entinen Suomen kunta. Vuoden 2012 lopussa kunnassa asui  ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km2, josta  km2 vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2. Töysä liittyi Alavuteen vuoden 2013 alussa. Sen naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Alajärvi, Alavus, Kuortane, Virrat ja Ähtäri. Alajärvestä tuli Töysän naapurikunta vuonna 2009 kun siihenastinen naapurikunta Lehtimäki liitettiin Alajärven kaupunkiin.

 Historia 

Töysän varhaisimmasta asutuksesta kertovat muutamat kivikautiset löydöt. Esihistoriallisista löydöistä on kuitenkin huomattavin Pennalankosken varrelta tavattu rautakautinen miehen ja naisen ruumishauta, jonka esineistö oli runsas. Keskiajalla seudulle saapui eränkävijöitä Sastamalasta, Pirkkalasta ja Kyröstä. Vakinaisesti seutu asutettiin vasta 1560-luvulla, jolloin uudisasukkaita tuli sekä lännestä että idästä Savosta. Tarinan mukaan Töysän ensimmäinen oli Tohni, jättiläisvoimistaan tunnettu mies, joka asettui asumaan hänen mukaansa nimetylle Tohninmäelle. Samalta mäeltä on löydetty raunio, joka on ollut ns. Tohnin epäjumalan kuvan tai katolisen ristin jalustana. Tämä aihe on otettu myös Töysän vaakunaan. 

Töysän seutu kuului aluksi Isonkyrön kappeliseurakuntaan, joka itsenäistyi 1581. Vuonna 1645 seutu liitettiin Kuortaneen kappeliseurakuntaan. Vuonna 1789 Perä- ja Ylä-Töysä muodostivat Alavuteen kuuluvan Töysän saarnahuonekunnan. Seurakunnalle valmistui 1799–1800 puukirkko. Töysän saarnahuonekunta määrättiin itsenäiseksi seurakunnaksi 1896, mutta käytännössä ero toteutui vasta 1926 Töysän saadessa vakinaisen kirkkoherran. Töysä oli viimeinen itsenäistynyt seurakunta Etelä-Pohjanmaalla. Töysän kunta perustettiin kuitenkin jo ensimmäisenä mahdollisena vuonna 1865.

Koska seudun pellot olivat pieniä ja heikkotuottoisia, tervanpoltto kohosi 1700-luvulla tärkeimmäksi elinkeinoksi. Tervanpolttoa jatkettiin 1900-luvun alkuun, jolloin maa- ja metsätalouden ohella ryhdyttiin harjoittamaan muun muassa kaupankäyntiä ja lapikkaiden valmistusta.  
Töysän asukasluku pysytteli pitkään alhaisena ja oli vielä 1800-luvun puolivälissä alle 2 000. 1800-luvun lopulla asukasluku alkoi kasvaa nopeasti ja 1900 asukkaita oli 3 355. 1930-luvun puolivälissä töysäläisiä oli lähes 4 000. Toisen maailmansodan jälkeen väkiluku kääntyi kuitenkin laskuun, mikä alkoi pysähtyä vasta 1970-luvun jälkipuoliskolla. Kunnan väkiluku vakiintui noin 3 100 asukkaaseen. 

Vuoden 2013 alussa Töysän kunta yhdistyi Alavuden kaupunkiin.

 Luonto 

Töysän luonnonmaisemat ovat vaihtelevat. Kunnan alueella Pohjanmaan lakeus muuttuu vähitellen Suomenselän vedenjakajan kumpare ja järvimaastoksi. Vedenjakaja kulkee etelä-pohjoissuuntaisesti pitkin kunnan itärajaa. 

Kallioperä on graniittia, joka näyttäytyy varsin laajalti kunnan itäosissa. Yleisin maalaji on moreeni, mutta myös soraa on paljon. Töysää halkoo etelästä pohjoiseen Lehtimäen harju. Moreeni- ja harjukumpareiden välisiin notkelmiin on kerrostunut turvetta, savea on sen sijaan vähän. Suuria yhtenäisiä viljelysaukeita on vain Ponnenjärven ja Töysänjoen savipitoisilla rantamailla. 

Kunnan pinnanmuodot ovat vaihtelevat. Maasto on ylävintä Suomenselän vedenjakajalla, missä useat kohoumat yltävät 170–180 metriin. Korkein kohouma on Tohninmäki. Kunnan lounais- ja länsiosissa maasto muuttuu loivapiirteiseksi. 

Töysän alueen vedet virtaavat Alavuden puolelle Lapuanjokeen. Lapuanjoen huomattavin sivujoki kunnan alueella on Töysänjoki, joka saa alkunsa luonnonkauniilta Mutkan järviseudulta ja virtaa muun muassa Ponnenjärven kautta. Töysänjoen sivuhaara Hakojoki puolestaan tuo vedet kunnan eteläosista muun muassa Lies-, Vuori- ja Hakojärvestä. 

 Sijainti 

Töysän kunta sijaitsee valtatie 18:n varrella Etelä-Pohjanmaalla. Sen lähikaupunkeja ovat Alavus ja Ähtäri. Lähin suurempi kaupunki on Seinäjoki. Matkustus Töysään julkisia kulkuvälineitä käyttäen onnistuu bussilla, jonka pääteasema on kuntakeskus Kirkonkylässä ja Tuurissa Veljekset Keskinen Oy:n edessä. Junalla pääsee Tuuriin, josta on viiden kilometrin matka Töysän kirkonkylään.

 Talouselämä 

Töysän kunta oli pitkään tunnettu parhaiten Tuurin kylässä sijaitsevasta Keskisen kyläkaupasta. Kunnassa on käytetty hyväksi Tuurin kauppakylän mainetta ja otettu kunnan markkinoinnissa käyttöön lause "Töysä – Hyvän Tuurin kunta". Töysän työpaikkaomavaraisuus 127,9 prosenttia (2008) on Suomen suurimpien joukossa.

Töysän keskustan päätie on nimeltään Keskustie, ja sen varrella sijaitsevat muun muassa yläaste, Järviseudun ammatti-instituutin Töysän toimipiste, kauppa, kukkakauppa, apteekki ja kunnantalo. Kylätie saattaakin vaikuttaa hiljaiselta, mutta suurin osa kaupallisista palveluista on jo siirtynyt Tuurin kylään. Sen sijaan julkiset palvelut toimivat edelleen pääosin kirkonkylässä.

Töysä on huomattava ostosmatkailukohde Tuurin kylässä sijaitsevan ”Suomen suurimman kyläkaupan” Veljekset Keskinen Oy:n ansiosta. Kyseinen yritys on Stockmannin Helsingin myymälän jälkeen myynniltään Suomen toiseksi suurin tavaratalo ja Matkailun edistämiskeskuksen (MEK) tilastoissa Suomen suosituin matkailukohde (vuonna 2006 yli kuusi miljoonaa kävijää). 

Töysä oli vuonna 2006 pidetyssä Suomen Yrittäjien tutkimuksessa rankattu Suomen yritysmyönteisimmäksi kunnaksi.

Töysän kunta järjesti 7. heinäkuuta – 6. elokuuta 2006 Suomen ensimmäisen omakotimessutapahtuman Koti Sinulle ‑pientalonäyttelyn, jossa esiteltiin tavallisia asuntoja tavallisille ihmisille. Tähän vaihtoehtomessutapahtumaan osallistui yli 30 000 kävijää, jotka olivat enimmäkseen oman kodin rakentamista suunnittelevia tavallisia perheitä. Etenkin talotehtaiden toivomuksesta uusi näyttely pidettiin viereisellä uudella asuntoalueella jo vuonna 2008.

 Hallinto 
Töysän viimeisessä kunnanvaltuustossa vuosina 2009–2012 oli 21 paikkaa, joista neljätoista Keskustan hallussa.Tilastokeskus: Kuntavaalit, puolueiden kannatus, 1976–2021

 Muuta 

 Töysässä toimii urheiluseura Töysän Veto, jonka nimekkäin urheilija on moukarinheittäjä Olli-Pekka Karjalainen

 Ponnenjärven länsirannalla on Alvar Aallon varhaistöihin kuuluva puuhuvila Villa Manner, joka on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Huvilan puutarhan on suunnitellut Paul Olsson.
Töysässä sijaitsee 1932 perustettu Töysän kenkätehdas.

 Töysän kylät 
 Hakojärvi
 Housunkylä
 Kirkonkylä
 Lieskylä
 Tohni
 Tuuri (kylän osia Holkonkylä, Salonkylä)
 Ylipää (kylän osia Suutala, Ritola, Salmenkylä, Kitula sekä Mutkankylä)

 Nähtävyydet 

 Tohninmäen ristiraunio
 Veljekset Keskinen Oy

 Ruokakulttuuri 
Töysän pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla perunavoi eli perunasose.

Töysän nimi on tunnettu myös Malviala Groupin Töysäläinen-piparkakuista, ‑vohveleista ja ‑korpuista. Malvialalla on Töysän lisäksi tuotantoa myös Kuopiossa ja Seinäjoella.

 Tunnettuja töysäläisiä 
 Frans Hautala (1895–1952), taidemaalari
 Hannu Hautala (1941–2023), luontokuvaaja
 Hilda Häkkinen (1894–2005), yksi Suomen vanhimmista ihmisistä
 Olli-Pekka Karjalainen (s. 1980), moukarinheittäjä
 Vesa Keskinen (s. 1967), kyläkauppias
 Jari-Matti Latvala (s. 1985), ralliautoilija
 Matti Mäkinen (1920–2017), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Mauri Niemi (s. 1945), entinen toimitusjohtaja (Skanska Oy)
 Carl Paivio (1893–1952), amerikansuomalainen ay-aktiivi, toimittaja ja anarkisti
 Sulo Penttilä (1923–1994), Metallityöväen liiton puheenjohtaja
 Sakari Pesola (s. 1963), muusikko
 Eila Pienimäki (s. 1939), viihdetaiteilija, kuvataiteilija
 Matti A. Takala (1956–2021), muusikko
 Anu Talus (s. 1975), oikeustieteilijä, tietosuojavaltuutettu
 Jani Wickholm (s. 1977), viihdetaiteilija, muusikko
 Ivar Wilskman (1854–1932), professori, Suomen urheilun isä, SUL:n perustaja, sauvavoimistelija

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Tietoja Töysän seurakunnasta ja historiasta. 
 Tuurin Kyläkaupan kotisivut.
 Pientalomessujen kotisivut. 


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit