Liminka

Liminka () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  neliökilometriä, josta  neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Limingan asukasluku on kasvanut voimakkaasti ja sen asukkaat ovat keski-iältään Suomen nuorimpia. Vuonna 2023 alle 15-vuotiaiden osuus kuntalaisista oli lähes 30 prosenttia.

Limingan naapurikunnat ovat Kempele, Lumijoki, Muhos, Oulu, Siikajoki, Siikalatva, Tyrnävä ja Vaala.

 Historia 
Kansanperinteen mukaan Liminka on saanut nimensä Limmi-jättiläisestä, joka perusti kunnan.

Vielä keskiajalla oli suurin osa kunnan länsiosista meren alla. Kunnan tunnetuimmat muinaisjäännökset ovat Linnanmaa ja Virkkulan–Mustosenkankaan jätinkirkot, jotka ovat luultavasti hylkeenpyytäjien väliaikaisia asuinpaikkoja.
Vakinaisesti seutu asutettiin 1300-luvulla, jolloin satakuntalaiset eränkävijät jäivät pysyvästi erämailleen. Seutu oli keskiajan lopulla karjalaisten nautintamaata, mikä aiheutti ristiriitoja itäisten ja läntisten verottajien kesken. Limingan kylä poltettiin muun muassa pitkänvihan aikana. Myös isonvihan aikana 1700-luvun alussa Liminka joutui hävityksen kohteeksi.vasen|pienoiskuva|Kartta Limingan kirkkopitäjästä erotetuista seurakunnista ja kunnista.

Liminka on Pohjois-Pohjanmaan vanhimpia seurakuntia, sillä se itsenäistyi jo 1400-luvun lopulla. Limingan hallinnollinen alue ulottui 1500-luvulla idässä Kainuuseen saakka. Limingan kirkkopitäjästä eronneita pitäjiä ovat Kainuun alueen kattanut Oulujärven pitäjä (1559, uudelleen 1598) sekä Oulujokilaakson ja Oulunsalon kattanut Oulun pitäjä (1606), jonka perustaminen tuli otolliseksi Oulun kaupungin perustamisen myötä. Lisäksi 1600- ja 1700-luvuilla Limingan alaisiksi kappeliseurakunniksi perustetut Kempele, Lumijoki, Temmes ja Tyrnävä erotettiin omiksi kunnikseen ja seurakunnikseen 1800-luvun lopulla.

Nykyisen Limingan asukasluku oli 2 760 vuonna 1860 ja vuonna 1900 jo 3 449. Limingan ensimmäinen kirkko sijaitsi Sunilan mailla. Seuraavat Linnukanmäellä rakennetut kirkot tuhoutuivat sotavuosina 1589 ja 1592. Täyssinän rauhan jälkeen vuonna 1596 rakennettiin uusi kirkko, joka oli käytössä vuoteen 1826 saakka, jolloin nykyinen kirkko valmistui. 1600-luvulta lähtien Liminkaa hallitsi kuuluisa Lithoviuksen pappissuku.

Sisällissodan alkuvaiheessa vuonna 1918 Limingassa sijainnut venäläisten 50 miehen vahvuinen varuskunta luovutti aseensa ilman vastarintaa Limingan suojeluskunnalle. Liminka oli Suomen ainoa paikkakunta, jossa tiedetään solmitun paikallinen hyökkäämättömyyssopimus punakaartin ja suojeluskunnan välillä.

pienoiskuva|vasen|Limingan kunnan rajat vuoden 1960 tilastokartassa.

Voimakas trombi tuhosi Limingan kuplahallin 17.–18. heinäkuuta 2005. Sen tilalle rakennettiin Limingan jäähalli opetusministeriön tuella vuonna 2007.

 Maantiede 
Manner-Suomen keskipiste sijaitsee Limingassa. Keskipiste löytyy, kun puolitetaan Nuorgamin (70°05’30’’) ja Bogskärin (59°30’10’’) leveysasteet ja Märketin (19°07’53’’) ja Ilomantsin Virmajärven (31°35’11’’) pituuspiirit. Koordinaatit  sijoittuvat Limingan Värminkoskentien ja rautatien risteykseen, parin kilometrin päähän Limingan kirkonkylästä.Tiede lehti 6/2009. s. 36. Ilmainen vinkki Liminkaan.

Limingassa on neljä henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
 Ala-Temmes
 Liminka (Limingankylä)
 Rantakylä
 Virkkula

 Luonto 
pienoiskuva|Näkymä Liminganlahden lintutornilta kesällä 2025.
Limingan alue on luode–kaakko-suunnassa pitkä ja kapea maakaistale, joka ulottuu Perämeren Lumijoenselkään liittyvän Liminganlahden pohjukasta noin 60 kilometriä sisämaahan. Temmeksen kohdalla kunta katkeaa lähes kahtia. Maasto on etenkin länsiosassa tasaista lakeutta. Kunnan kaakkoisosat ovat vaihtelevaa, soistunutta kangasmaata. Limingan lakeus on valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta. Liminganlahden rantavyöhykkeen jälkeen alkaa peltoalue, joka myöhemmin vaihtuu metsä- ja suoalueiksi. Limingan seudulla maa kohoaa noin 83 senttimetriä sadassa vuodessa. Rannikon mataluudesta ja jokien tuomasta aineksesta johtuen rannan siirtymä on noin 10–18 metriä vuodessa.

Peruskallio on Limingan tasangolla hyvin syvällä ja sen päällä on kunnan pohjoisosassa paksu savikerrostuma. Tämä Muhoksen muodostuma on Tupoksen kohdalla 900 metriä paksu. Etelässä kallioperä koostuu graniitista. Yleisin maalaji on savi, jota on ennen kaikkea rannikon läheisyydessä. Kunnan itäosassa vallitsevia ovat moreenimaat. Paikoin on myös harjumuodostumia ja turvetta.

Tärkeimmät vesistöt ovat tasangolla luikertelevat vähävetiset Liminganjoki, Temmesjoki, Tyrnävänjoki ja Ängeslevänjoki. Ne yhtyvät ennen Liminganlahtea, jossa ne muodostavat sokkeloisen suiston. Liminganlahti kuuluu Natura 2000- ja Ramsar-kosteikkoalueisiin. Vuoteen 2014 mennessä siellä oli havaittu 289 eri lintulajia. Se tunnetaan linnuistaan, niityistään ja kasveistaan. Maan kohoamisen johdosta kasvillisuus on jatkuvassa kehitystilassa. Liminganlahden kasvilajisto on erikoinen. Alueella tavataan lukuisia eteläisiä, pohjoisia ja myös kotoperäisiä lajeja. Monia Pohjoisen jäämeren rannikon tai siihen laskevien jokien kasvilajeja kasvaa Suomessa vain Liminganlahdella. Maailman luonnonsäätiön mukaan Liminganlahti on Euroopan arvokkain lintualue. 

WWF:n vuonna 1988 perustama Liminganlahden luontokeskus oli aiemmin Metsähallituksen ja Limingan yhteisomistuksessa. Syksyllä 2025 se siirtyi kokonaan kunnalle.

 Hallinto 
pienoiskuva|Limingan kunnan logo
Limingan kunnanjohtaja on Pekka Rajala. 

Limingalla on yksi ystävyyskunta: Nõo Virossa.

 Väestö 
Vuonna 2000 liminkalaisia oli reilut 5000, vuonna 2016 yli 10 000. Limingan vetovoimaan vaikuttaa nelikaistainen mottoritie. Esimerkiksi Tupoksen omakotialueelta pääsee Oulun keskustaan noin 15 minuutissa. 

Vuonna 2013 Suomen keski-iältään nuorimmat asukkaat olivat Tupoksessa, jossa keski-ikä oli 25 vuotta samaan aikaan kun koko maassa väestön keski-ikä oli 41 vuotta. Vuonna 2015 asukkaista 40 prosenttia on alle 18-vuotiaita. Tilastokeskuksen mukaan Liminka oli vuonna 2017 Suomen nuorin kunta, sen keski-ikä oli 31,6 vuotta. Suomalaisten keski-ikä oli tuolloin 42,7 vuotta ja koko maailman asukkaiden keski-ikä 30 vuotta. Vuonna 2018 tehtyjen arvioiden mukaan Liminka olisi Suomen nuorin myös vuonna 2035. Liminkaan muuttaa paljon 25–44-vuotiaita ihmisiä, jotka käyvät töissä esimerkiksi Oulussa. 

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

 Taajamat 
Vuoden 2023 lopussa Limingassa oli 10 256 asukasta, joista 8 330 asui taajamissa, 1 875 haja-asutusalueilla ja 51:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Limingan taajama-aste oli 81,6 %. Limingan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2023) 1  Limingan kirkonkylä 5 364 2  Tupos 2 966

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

 Talous 
Vuonna 2025 Limingan viisi suurinta työnantajayritystä olivat Huumola Nature, Esperi Hoitokoti, Efficient Network Partner, Lumitrans ja H.A. Forest.

 Liikenne 
pienoiskuva|ABC-liikennemyymälä Tupoksessa
pienoiskuva|Limingan vanha rautatieasema
Liminka sijaitsee valtaväylien risteyskohdassa, siellä risteävät valtatie 4 Jyväskylään ja valtatie 8 Vaasaan. Limingan ja Oulun välinen moottoritie otettiin käyttöön vuonna 2003. Aiemmin käytössä oli seututie 847. Tiehallinnon kelikamera on sijoitettu Haaransillan risteykseen.Tiehallinnon kelikamera, Liminka 

Oulun seudun liikenteen (OSL) linjat 52, 53 ja 54 kulkevat Liminkaan tai sen kautta.

Limingan kirkonkylä sekä Hirvinevan, Ketunmaan, Tikkaperän ja Tupoksen kylät sijaitsevat Pohjanmaan radan varressa, mutta juna ei pysähdy siellä enää. Limingassa liikennöi Revon Turistiliikenne. 

Vuonna 2023 Orpon hallitus linjasi hallitusohjelmassaan, että Limingan ja Oulun välinen osuus Pohjanmaan radasta levennettäisiin kaksiraiteiseksi heidän hallituskautensa aikana. Hallituksen talousarvioesityksessä hanketta pidettiin kiireellisenä. Ratasuunnitelma valmistui lausuntokierrokselle joulukuussa 2024. Lisäraiteen ohella toteutettaisiin kaksi rataoikaisua, jotka mahdollistaisivat Limingan ja Oulun välille 200 km/t nopeuden.

 Koulutus 
Limingassa on kolme peruskoulua. Limingan kuntakeskuksessa niistä toimii kaksi, Liminganlahden koulu kattaa luokat 1–9 ja ja Ojanperän koulu luokat 1–4 (kaksikielisessä opetuksessa luokat 1–6). Tupoksen taajaman Tupoksen koulussa on luokat 1–9. Kirkonkylässä on myös Limingan lukio. Vuonna 2018 kaksikielinen opetus suomeksi ja englanniksi alkoi Ojanperän koululla esiopetuksessa ja jatkui opetuksen aloittaneen vuosiluokan mukana koko alakoulun. Samana vuonna kaksikielinen opetus alkoi myös Liminganlahden koulun yläluokilla. Lukiossa kaksikielinen linja aloitti syksyllä 2021.

Toisen asteen koulutusta tarjoaa Oulun seudun ammattiopiston Limingan yksikkö, joka järjestää turvallisuusalan opetusta. 

Limingan Kansanopisto on perustettu vuonna 1892. Se tunnetaan paremmin nimellä Limingan taidekoulu. Siellä järjestetään koulutusta muun muassa kuvataiteilijoille, sarjakuvittajille ja teatterista kiinnostuneille. Koulua on käynyt esimerkiksi Vilho Lampi (1916–1917). 

Lakeuden kansalaisopisto toimii Limingassa, Lumijoella ja Tyrnävässä. Vapaata sivistyötä edustavaan toimintaan kuuluu muun muassa taiteen perusopetusta. Opisto järjestää myös konsertteja, näyttelyitä ja muita tapahtumia. Limingan Seudun Musiikkiopisto toimii Limingan lisäksi Lumijoen, Siikalatvan ja Tyrnävän alueella. 

Limingan koulutuskeskus toimii lastensuojelun laitoshuollon yksikkönä järjestäen nuorille perus- ja ammatillista opetusta ja perhekotitoimintaa. Koulutuskeskuksen yhteydessä toimii Kylliälän koulu.Kylliälän koulu 

 Kulttuuri 
210px|oikea|pienoiskuva|Alakestilän arboretum

Limingassa toimiva Hengellinen teatteriyhdistys Via Dolorosa-Liminka Ry on esittänyt Via Dolorosa -teemalla kärsimysnäytelmiä pääsiäisenä, ensimmäisen kerran vuonna 2012. 

 Nähtävyyksiä 
 Alakestilän arboretum, Ylipää
 Limingan kirkko
 Limingan museoalue (Vanha Liminka)
 Liminganlahti
 Linnukkapatsas
 Limingan kulttuuripolku

 Museoita 
pienoiskuva|Vilho Lampi -museo
 Vilho Lampi –museo, rakennettu vuonna 1868 
muistokoti Aappola 
Limingan kotiseutumuseo Limingan museoalueella

 Tunnettuja liminkalaisia 

Julius Immanuel Bergh, kirkkoherra (1810–1878)
Isak Heikka, työväenaktiivi, ammattiyhdistysjohtaja ja toimittaja (1891–1938)
Anna-Leena Härkönen, kirjailija, näyttelijä (s. 1965)
Toni Keränen (s. 1998)
Ari Koch, kuvanveistäjä (s. 1956)
Juhana ”Kyösti” Kokko, kirjailija (1856–1926)
Niilo Kokko, arkkitehti (1907–1975)
Hannu Krankka, nuijasodan päällikkö (k. noin 1630)
Vilho Lampi, taidemaalari (1898–1936)
Leo Lastumäki, näyttelijä (1927–2012)
Hannu Lukin, taidemaalari (s. 1963)
Aapo Lyytinen, nimimerkki Sampoinen, runoilija ja opettaja (1852–1893)
Sakari Matinlauri, kuvanveistäjä (s. 1957)
Jari Elsilä, Kalevan pilapiirtäjä (s. 1960)
Hjalmar Mellin, matemaatikko (1854–1933)
Abraham Ojanperä, oopperalaulaja (1856–1916)
Tomi Pekkala, jääkiekkoilija (s. 1988)
Joni Pellikka (Ioni), showpainijaTubettaja
Eero Sangi, lentopalloilija (s. 1979)
Heikki Sarvela, musiikin lehtori (1938–1991)
Heikki Toppila, kirjailija (1885–1963)
Seppo Törmälä (1926–2025), maanviljelysneuvos
Eero Ylitalo, tietokilpailija (s. 1953)
Antti Ylönen, jääkiekkoilija (s. 1983)

 Kansanedustajia 
 Susanna Huovinen (syntynyt Limingassa), SDP, 1999 alkaen
 Väinö Juustila, Kokoomus, 1918–1922
 Antti Nahkala, (syntynyt Limingassa), Suomen sosialistinen työväenpuolue, 1922–1924
 Eero Pehkonen, (syntynyt Limingassa), Maalaisliitto, 1914–1918
 Juho Sunila, (syntynyt Limingassa), Maalaisliitto, 1922–1927, 1927–1933. Pääministerinä vuosina 1927–1928 ja 1931–1932.
 Antti Tuomikoski, Suomalainen puolue, 1908–1909
 Samuli Tuomikoski, Kokoomus, 1929–1933

 Tapahtumia 
 Viikateniiton MM-kilpailuja on järjestetty vuodesta 1993. Vain vuonna 2020 se jätettiin väliin koronan vuoksi.
Vuonna 2019 kunta alkoi järjestää LimmiFestiä, joka keskittyy lastenkirjallisuuteen ja kuvittamiseen
 Liminganlahden lintukuvafestivaali järjestetään vuonna 2013 jo seitsemättä kertaa
 Liminka on yksi 40 kunnasta, jotka tuottavat ohjelmaa Euroopan kulttuuripääkaupunkina toimivalle Oululle vuonna 2026. Kunnat järjestävät yhteensä yli tuhat tapahtumaa.
Ruutikankaan ampumaradalla järjestetään eri ampumalajien kilpailuja.

 Ruokakulttuuri 
Limingan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihapotut, ohrarieska ja imellyspuuro.

 Uskonto 
pienoiskuva|Limingan kirkko

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Limingassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Limingan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Limingan alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/oulun-ortodoksinen-seurakunta 

 Liikunta 
 Liikuntapaikkoja 
Kunta ylläpitää kahta urheiluhallia, kahta jalkapallotekonurmea, yleisurheilukenttää ja kouluilla ja päiväkodeissa sijaitsevia liikuntasaleja. Ulkoilureittejä on esimerkiksi Rantakylässä. Kunta ylläpitää muun muassa kuntosaleja, frisbeegolfratoja, tenniskenttiä, avantouintipaikkaa, hiihtolatuja ja uimarantoja.

Ruutikankaan ampumarataa alettiin rakentaa vuonna 2019. Suurin osa radasta on jo käytössä, mutta valmistuttuaan 93 hehtaarin laajuiseen rataan kuuluu yhteensä 35 rataa ja 300 ampumapaikkaa. Radasta on tulossa Euroopan suurin. Paikalla on järjestetty esimerkiksi kivääripractical-ammunnan MM-kilpailut vuonna 2024. Seuraavana vuonna vuorossa olivat siluetti- ja kasa-ammunnan EM-kilpailut. Vuonna 2027 paikalla järjestetään kaikkien ESC-lajien EM-kilpailut.

 Urheiluseuroja 
Limingassa toimivia urheiluseuroja vuonna 2025:

 Aikidoseura Hokutai (iaido)
 Ankkurilahden Ratsastajat 
 Lakeuden Urheiluautoilijat
 Lakeuden Paini ry
 Limingan Kickboxing ry
 Limingan Kiekko ry 
 Limingan Naisvoimistelijat ry (telinevoimistelu, tanssillinen jumppa, jumpat)
 Limingan Niittomiehet ry (Hiihto, kiipeily, lentopallo, paini, salibandy, yleisurheilu)
 Limingan Pallokarhut (jalkapallo)
 Oulun Judokerhon Limingan jaosto
 Tupoksen Tuisku (boreal hanmoodo, lentopallo, salibandy)
 VIP Frisbeegolf 

Lisäksi Tanssikoulu tanssintahti järjestää tanssikoulutusta ja Limingan 4H liikunnallisia kerhoja.

 Kuvia Limingasta 

 Katso myös 
 Luettelo Limingan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

Kirjallisuutta

  417 s.

 Aiheesta muualla 

 Limingan kunnan kotisivut
 Visit Liminka
 Tilastokeskus – Limingan avainluvut
 Liminganlahti 
 liminganlahti.net 
 WWF – Liminganlahti 
 Limingan taidekoulu 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit