Ruokolahti

Ruokolahti (Namn på kommuner från finska till svenska; Kotimaisten kielten keskus) on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Saimaa kattaa laajan alueen Ruokolahden länsiosasta, kunnan pohjoisrajalla puolestaan sijaitsee Suomen syvin järvi, Suuri Jukajärvi. Ruokolahti tunnetaan muun muassa Albert Edelfeltin Ruokolahden eukkoja kirkonmäellä -maalauksesta ja 1992 tehdyistä leijonahavainnoista.

Maantiede 
Ruokolahti sijaitsee Saimaan rannalla, keskellä Etelä-Karjalaa. Saimaan lisäksi kunnassa on yli 500 järveä ja lampea, joista Saimaan jälkeen laajimmat ovat Torsa, Kärinki, Loituma ja Ilmajärvi. Muita järviä ovat esimerkiksi pitkä ja kapea Kivenkänä sekä monihaaraiset Sarajärvi ja Ahjärvi.Ruokolahti (kunta) Järviwikissä. Viitattu 22.8.2021.

Ruokolahden naapurikunnat ovat Imatra, Lappeenranta, Parikkala, Puumala, Rautjärvi, Savonlinna, Sulkava ja Taipalsaari. Pieni osa kunnasta rajoittuu Venäjän Federaatioon Immalanjärven pohjoispuolella.

Ruokolahdella sijaitsee kaikkiaan neljä Natura-kohdetta: harvinaisen kirjojokikorennon elinalue Myllyjoki, lintukohde Kuokkalampi, maineikas näköalapaikka Haukkavuori sekä Ilkonselkä, jonka harjusaarten välissä on joskus tavattu saimaannorppia.

Kyliä 1939
Aisaniemi, Anteroisenmäki, Eräjärvi, Haikola, Haloniemi, Hauklappi, Heinärikkilä, Huhtanen, Hyrkäs, Hännilä, Härskiänsaari, Hölmölä, Hörkkölä, Ilmajärvi, Immala, Inkilänmäki, Junnikkala, Jurvala, Jälkölä, Kaiturinpää, Kalholampi, Kaljula, Kalpiala, Karhula, Kattelus, Kekäleenmäki, Kemppilä, Kesselilä, Kietävälä, Kiurula, Kopsala, Korjola, Kotaniemi, Kouvola, Kuokkalampi, Kuopiola, Kurjala, Kurrola, Käkölä, Kärinkäniemi, Käyhkää, Laamala, Lassila, Lempiälä, Matikkala, Mattarila, Mustakulkkula, Mäkelä, Mälkiälä, Mättölä, Narsakkala, Niuvanmaa, Pohja-Lankila, Poitsilanmaa, Puntala, Puttola, Pönniälä, Rahikkala, Rahkola, Rasila, Rautiala, Rautionmaa, Rehula, Reinikkala, Revonniemi, Ronkolanmäki, Sarajärvi, Savilahti, Siisiälä, Siitola, Soinila, Suikkala, Sutela, Suurpää, Syyspohja, Tarkkola, Terävälä, Tetriniemi, Toiviala, Torsansalo, Torsantaka, Tuomala, Utula, Vaittila, Valtola, Vehviälä, Vertalansalmi, Virmutjoki, Vuoksenniska, Vuosalmi

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Ruokolahdella oli 5 218 asukasta, joista 3 158 asui taajamissa, 2 003 haja-asutusalueilla ja 57:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ruokolahden taajama-aste on 61,2 %. Ruokolahden taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Rasila 2 608 2  Imatran keskustaajama* 320 3  Oritlampi 225 4  Rautjärven asemanseutu* 5

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Huhtasenkylä on osa Imatran keskustaajamaa, joka ulottuu pääosin Imatran kaupungin ja osittain myös Lappeenrannan kaupungin alueelle. Rautjärven asemanseutu ulottuu pääosin Rautjärven kunnan alueelle.

 Historia 
Ruokolahti on ollut rajaseutua vuosisatojen ajan. Täyssinän (1595) ja Uudenkaupungin rauhan (1721) rajojen merkki oli Haukkavuorella. Turun rauhassa vuonna 1743 raja siirtyi ja Ruokolahti liitettiin Venäjään.

Ruokolahden seurakunta itsenäistyi Jääsken emäseurakunnasta vuonna 1572. Nykyinen, vuonna 1854 valmistunut kirkko on seurakunnan kolmas.

Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 valtaosa siihenastisen Ruokolahden alueesta pysyi Suomessa, mutta pieni alue Jääsken ja Rautjärven rajalla sisältyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Toisaalta Ruokolahteen liitettiin alue Suomessa pysyneestä Jääsken osasta ja tämä oli laajempi kuin Ruokolahden alueluovutuksen takia menettämä alue, joten Ruokolahti on Tohmajärven ja Ylämaan ohella ainoa alueitaan menettäneistä Suomen kunnista, jotka itse asiassa laajenivat sodan aiheuttamien aluemenetysten johdosta. Pienestä osasta Ruokolahtea tuli osa Imatraa, kun Imatra muodostettiin Suomelle jääneestä osasta Jääskeä, sekä osasta Joutsenoa vuonna 1948.

 Hallinto 
Ruokolahden kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa. Kaudella 2025–2029 keskustan hallussa on kolmetoista paikkaa, SDP:n hallussa kuusi paikkaa, kokoomuksen hallussa viisi paikkaa, perussuomalaisten hallussa kaksi paikkaa ja kristillisdemokraattien hallussa yksi paikka.

Kunnanjohtajanimitykset

Anu Sepponen valittiin elokuussa 2020 Ruokolahden uudeksi kunnanjohtajaksi, mutta hän ilmoitti 1. lokakuuta 2020 ettei ota työtä vastaan laskeneen palkan takia. Sepposen luovuttua tulevasta pestistään Puumalan kunnanjohtaja Matias Hildén valittiin työhön. Hän aloitti kunnanjohtajana helmikuussa 2021. Sepponen ei kuitenkaan katkaissut virkasuhdettaan, ja tämän takia Ruokolahden kunnanvaltuusto katkaisi sen. Kesällä 2021 hallinto-oikeus kumosi Ruokolahden kunnan tekemän päätöksen lainvastaisena. Sepposen virkasuhde siis jatkuu edelleen, mutta hän ei ole fyysisesti tekemässä virkaansa. Hallinto-oikeuden päätöksen takia kunnanjohtajana toiminut Hildén menetti työnsä syksyllä 2021 ja hänet valittiin myöhemmin Imatran kaupungin strategia- ja hallintojohtajaksi marraskuussa 2021. Anu Sepposen piti ottaa kunnanjohtajan virka uudelleen vastaan lokakuussa 2021, mutta hän ei tehnyt sitä. Kunnanjohtajan virkaa hoiti väliaikaisesti kunnan silloinen hallintojohtaja Kaisa Häkkinen-Paananen seuraavaan kesään saakka. Sepposen asia ei edennyt KHO:een, koska hän ei hakenut valituslupaa.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Nähtävyyksiä ja kulttuuria
pienoiskuva|vasen|Ruokolahden kirkonmäen kellotapuli.

Ruokolahden nähtävyyksiin kuuluu esimerkiksi maankuulu Ernst Lohrmannin suunnittelema puukirkko (1854), ja sen välittömässä läheisyydessä oleva puinen paanukattoinen kellotapuli jonka rakensi ruokolahtelainen kirvesmies Tuomas Ragvaldinpoika Suikkanen vuonna 1752. Molemmat sijaitsevat Ruokolahden kirkonmäellä. Muita kohteita kirkonmäellä ovat Kirkkopiha, kotiseutumuseo, Ruokolahti-talo ja ilmailumuistomerkki aivan kirkon lähellä. Kirkon hautausmaalle on myös haudattu tunnettu tarkka-ampuja Simo Häyhä. Lisäksi Kirkonmäeltä löytyy Albert Edelfeltin muistokivi.

Ruokolahden muita nähtävyyksiä ovat Rantalinna, Kolmiköytisen- ja Lapinvuoren kalliomaalaukset, Karoniemi, Salpalinja Syyspohjassa, Kukonharjun-, Kutveleen- ja Käyhkään kanavat, Kummakivi, sammalsilta ja museotienä oleva Niskapietiläntie.

Ruokolahden kunnankirjasto tarjoaa käyttäjilleen pidempiä aukioloaikoja toimimalla myös omatoimikirjastona. Koska Ruokolahden kirjasto on osa Heili-kirjastokimppaa, on ruokolahtelaisten käytössä kirjastotalon ja  verkkokirjaston valikoimien ohella myös muiden eteläkarjalaisten yleisten kirjastojen toimipisteet ja aineistot.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ruokolahdella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Ruokolahden seurakunta
Vuodesta 2019 lähtien seurakunta toimii myös Rautjärven kunnan alueella.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ruokolahden alueella toimii Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta.Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta; Suomen ortodoksinen kirkko 

Katolisen kirkon osalta kunta kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen ollen osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.

 Etäisyydet 

 Helsingistä 274 km
 Kuopiosta 189 km 
 Kouvolasta 141 km
 Lappeenrannasta 53 km
 Imatralta 17 km
 Savonlinnasta 104 km
 Joensuusta 187 km
 Mikkelistä 119 km
 Viipurista 117 km
 Pietarista 267 km

Ruokakulttuuri
Ruokolahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kalakukon tapainen, saviruukussa uunissa paistettu pottikukko eli kalapotti, riihitetty ruispuuro ja puolikuun malliset, ruistaikinasta leivotut ja ohrasuurimopuurolla täytetyt kukkopiirakat.

 Katso myös 
 Luettelo Ruokolahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Kuvia 

 Aiheesta muualla 

 Ruokolahden kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Ruokolahden avainluvut
 goSaimaa.com-matkailusivusto
 Ruokolahden Kummakivi Retkipaikassa
 Ylen Elävä arkisto – Ruokolahden leijona uutisissa

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit