Tuulos

Tuulos (vanh. https://www.uppslagsverket.fi/sv/view-170045-Tuulos) on entinen Suomen kunta ja vuonna 2009 tehdyn kuntaliitoksen jälkeen osa Hämeenlinnaa. Ennen lakkauttamistaan se kuului hallinnollisesti Kanta-Hämeen maakuntaan ja Etelä-Suomen lääniin. Tuuloksen naapurikunnat olivat Hauho, Hämeenlinna, Janakkala ja Lammi.

Tuuloksessa risteävät valtatiet 10 ja 12. Valtateiden risteyksestä erkanee kantatie 53 Padasjoelle. Hämeenlinnan keskustaan Tuuloksesta on matkaa vajaat 30 kilometriä. Matkaa Lahteen kertyy noin 50 kilometriä ja Tampereelle vajaat 80 kilometriä. Tuuloksen keskustaajama on Syrjäntaka. Lähin rautatieasema on Hämeenlinnassa ja lähin lentoasema on Tampere-Pirkkalan lentoasema.

Maisemallisesti Tuulos on tyypillistä Kanta-Hämettä. Entisen kunnan jakaa suunnilleen keskeltä kahtia kaakosta luoteeseen suuntautuva vesistö, jonka rannoilla on pääosa alueen viljelysmaista. Tuuloksen poikki kulkee myös Lammin puolelta sisemmän Salpausselän reunalta alkava matalahko harjujono. Tuuloksen alavat maastonkohdat ovat 80–100 metrin korkeudella merenpinnasta, mutta korkeimmat mäet saavuttavat yli 160 metrin korkeuden.Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 7: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 297–299. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1978. .

Kunnassa sijainnut seurakunta jatkoi itsenäisenä seurakuntana vuoden 2018 loppuun asti, kunnes se liitettiin osaksi Lammin seurakuntaa.  

Historiaa
Tuulos on vanhimpia hämäläisten asuttamia seutuja. Esinelöytöjen ja maaston perusteella on päätelty, että muinaishämäläinen asutusvirta suuntautui Tuuloksen halki kulkevaa vesireittiä pitkin Lammin ja edelleen Päijänteen suuntaan. Tuuloksen Juttilan kylässä sijaitsee rautakautinen linnavuori nimeltään Laurinkallio. Tuuloslaisilla eränkävijöillä oli erämaaomistuksia Päijänteen latvavesillä nykyisessä Keski-Suomessa mm. Laukaan, Hankasalmen, Saarijärven ja Viitasaaren seuduilla. Keskiajalta lähtien Tuuloksen kautta kulki Hämeenlinnan ja Viipurin välinen Ylinen Viipurintie, jonka reittiä nykyiset valtatiet 10 ja 12 vielä pitkälti seuraavat.

Tuulos mainittiin hallintopitäjänä vuonna 1431, jolloin Hauhon ja Tuuloksen käräjiä istuttiin Hauhon Sotjalan kylässä. Kaksi vuotta myöhemmin käräjät istuttiin Syrjäntaan kylässä. Vuonna 1439 Tuuloksen nimi esiintyi asiakirjassa, jonka mukaan piispa Maunu Tavast luovutti Sairialan kartanon veljensä pojalle. Myöhemmin kartanon omistajina olivat piispa Maunu III Särkilahti ja Turun tuomiokirkko. Tuuloksen ja Hauhon välinen raja vahvistettiin vuonna 1441 eikä tuuloslaisilla ollut ainakaan enää 1600-luvulla velvollisuutta osallistua Hauhon kirkon ja hautausmaan kunnossapitoon. Tuuloksen ensimmäinen kansakoulu perustettiin vuonna 1869.

Tuuloksen Syrjäntaan kylässä sekä Pannujärvellä käytiin sisällissodassa huhtikuun lopulla 1918 kaksipäiväinen Syrjäntaan taistelu, jossa Hämeenlinnasta saapuneet saksalaisjoukot yrittivät pysäyttää Tampereen suunnasta paenneiden punaisten kolonnan matkan itään kohti Lahtea. Lukumääräisesti ylivoimaisena punaiset onnistuivat murtautumaan saksalaisten joukkojen läpi. Taistelujen yhteydessä Syrjäntaan kylä tuhoutui kokonaan tulipaloissa.

Tuuloksessa valmistettiin aina 1930-luvulle saakka huomattavia määriä rekiä ja hevoskärryjä. 1920-luvulla pitäjässä oli 24 ajokalupajaa ja ajokalujen valmistuksen piirissä työskenteli noin 400 henkilöä. Vuosittain valmistui myyntiin jopa 1 500 kärryä ja 4 000 rekeä. Autojen yleistyminen 1930-luvulla lopetti vähitellen tämän kotiteollisuuden alan.

Juttilan kylässä Hauhon Pyhäjärven rannalla sijaitsi Mikko Kaloisen perustama Kettulan Saha. Myöhemmin UPM osti sahan ja lakkautti sen 1990-luvulla.

Sairialan kylässä on Tuuloksen keskiaikainen (1400-luvulta) harmaakivikirkko, joka on omistettu Pyhälle Birgitalle. Tuulos muodostettiin Hauhon kappeliseurakunnaksi vuonna 1540 ja se itsenäistyi senaatin päätöksellä vuonna 1882.Otavan iso tietosanakirja, osa 9. Helsinki: Otava, 1965. Tuuloksen kirkkoherrana on toiminut Petri Laine vuodesta 2009. Hänet kumminkin valittiin loppuvuodesta 2024 Kokemäelle työtehtäviin, eikä tulevaa kirkkoherraa ole vielä tiedossa.

Kyliä

 Juttila
 Karutta
 Lakkola
 Pohjoinen
 Sairiala
 Sydänmaa
 Syrjäntaka
 Teuro
 Toivaala

Kuuluisia tuuloslaisia
 Leo Häppölä (1911−1998), kansanedustaja ja ministeri
 Hjalmar Munsterhjelm (1840–1905), taidemaalari. Tuuloksen kivikirkossa on hänen maalaamansa alttaritaulu. Munsterhjelmin muistomerkki sijaitsee Tuuloksen hautausmaalla Sairialassa.
 Saima Tigerstedt-Ylinen (1878–1978), taidemaalari
 Eero Eerola (1884-1939), agronomi, lehtimies ja kirjailija
 Elisabet Laurila (1913-2004), runoilija
 Juhani Järvinen (1935-1984), pikaluistelija
 Enni Mälkönen (s. 1990), rallikartturi ja kartanlukija. Ensimmäinen nainen, joka voitti mestaruuden WRC-luokassa.

Kuuluisia Tuuloksessa vaikuttaneita henkilöitä

 Knut Posse (n. 1440-1500), asui Sairialan kartanossa vuosina 1477-1485, sekä aloitti Tuuloksen kivikirkon rakennuttamisen.
 Mikko Kaloinen (1885–1949), sahayrittäjä ja tehtailija, teollisuusneuvos
 Rudolf Koivu (1890–1946), vietti kesiään Juttilan kylässä Pyhäjärven rannalla
 Petri Liski (s. 1965), Suomen Kansallisteatterin näyttelijä, ohjannut Tuuloksen WPK:n Ruuttanäyttämöllä vuodesta 2009 lähtien

Kohteita Tuuloksessa
 Demolite, kyllästetyn puun kierrätysterminaali
 Herkkumaa, säilyketehdas
 Kauppakeskus Tuulonen
Tuuloksen työväentalo Alku
 Tuulospuu
 Tuuloksen WPK:n Ruuttanäyttämö
 TuulosRievä
 Kapakanmäki
 Ratsutalli Verraton
 Tuuloksen kirjasto

 Kulttuuri 
 Murre 
Tuuloksen alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.

 Ruokakulttuuri 
Tuuloksen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla mururuoka eli klimppisoppa ja kuivasta leivästä keitetty leipäressu.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 70. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Vaakuna 
Tuuloksen vaakunan suunnitteli Ahti Hammar ja se vahvistettiin vuonna 1956.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980, s. 172. Otava 1979, Helsinki.

 Katso myös 
 Luettelo Hämeenlinnan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla

Tuulos marraskuu 2012  (pdf)

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit