Pyhäranta

Pyhäranta (aik. Pyhämaan Rohdainen) on Suomen kunta, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on merialueita ja  km² sisävesiä. Väestötiheys on  asukasta/km². Pyhärannan naapurikunnat ovat Laitila, Rauma ja Uusikaupunki.

Maantiede
Pyhäranta oli vuonna 2015 Varsinais-Suomen maakunnan pohjoisin ja eteläisen Manner-Suomen läntisin kunta.

Pyhärannan kirkonkylässä Rohdaisissa sijaitsee muun muassa kauppa, ravintola, kukkakauppa, terveysasema ja leirintäalue.

Selkämeren kansallispuisto sijoittuu Pyhärannan, Kustavin, Uudenkaupungin, Rauman, Eurajoen, Luvian, Porin ja Merikarvian vesille.

Pyhärannan Natura-kohteita ovat Uudenkaupungin saaristo, Kulju-Taipaleenlahden salmimainen kaksiosainen sisälahti, joka erottaa Pyhämaan mantereesta, ja Otajärvi, joka on yksi Suomen parhaista lintuvesistä lajimoninaisuudeltaan ja parimäärältään.

Kylät
Hirslahti, Ihode, Kauhianpää, Kaukka, Kaunissaari, Kukola, Lahdenvainio, Nihtiö, Nuuski, Polttila, Radansuu, Reila, Reitula, Rihtniemi (Verknäs), Rohdainen, Santtio (Sandnäs), Valkama (Vitby), Varhokylä ja Ylikylä (Överby).

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Pyhärannassa oli 2 077 asukasta, joista 874 asui taajamissa, 1 168 haja-asutusalueilla ja 35:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pyhärannan taajama-aste on 42,8 %. Pyhärannan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Ihode* 622 2  Pyhärannan kirkonkylä (Rohdainen) 252

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Ihoden taajama sijaitsee pääosin Pyhärannassa, mutta pieneltä osin myös Laitilassa.

 Historia 
Nykyinen Pyhärannan kunta muodosti Pyhämaan alueen kanssa yhden kunnan 1800-luvulta aina vuoteen 1908 asti, jolloin tuolloinen Pyhämaan Rohdainen, siis oikeastaan pitäjän mannerosa, ja Pyhämaan Luoto eli Pyhämaa erosivat omiksi kunnikseen. Pyhämaa liitettiin Uuteenkaupunkiin vuonna 1973.

Nykyinen Josef Stenbäckin suunnittelema kansallisromanttista tyyliä edustava Pyhärannan kivikirkko valmistui vuonna 1909. Samalla paikalla on aiemmin ollut kaksi kirkkoa, vuosina 1690 ja 1758 valmistuneet Pyhärannan puukirkot.

 Hallinto 
pienoiskuva|150x150px|Pyhärannan lippu
Pyhärannan kunnanjohtaja on Jukka Laiho, joka valittiin virkaan elokuussa 2023. Hänen edeltäjänsä oli Harri Hiitiö, jonka viranhoidossa oli epäselvyyksiä ja ongelmia. Kunnanvaltuusto irtisanoi hänet helmikuussa 2022 luottamuspulan takia. Hiitiö valittiin kunnanjohtajaksi heinäkuussa 2018, ja hänen edeltäjänsä oli Matti Muukkonen.

Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa. Kaudella 2025–2029 Yhteislista Yhteisellä Pyhärannalla on kuusi paikkaa, kokoomuksella kuusi, SDP:llä neljä, keskustalla yksi, perussuomalaisilla yksi ja Liike Nytillä yksi.

 Talous 
Vuonna 2015 kunnassa oli 509 työpaikkaa. Niistä 7,7 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 42 % palveluissa ja 48,5 % jalostuksessa. Pyhäranta oli Suomen neljänneksi teollistunein kunta: 39,3 prosenttia työvoimasta sai elantonsa teollisuudesta. Toisaalta palveluiden osuus oli pienempi kuin koko maan keskiarvo 75 %.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat moottoriajoneuvojen osien ja varusteiden tukkukauppa Hallikallio, ikkunoita valmistava Saint-Gobain Glass Finland Oy ja AMH-Systems, joka suunnittelee ja toteuttaa paperi- ja elintarviketeollisuudelle järjestelmäratkaisuja materiaalien käsittelyyn ja liikuttamiseen. (tietoja myös yritysten kotisivuilta) (Haku kunnan nimellä laatikosta)

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Uskonnolliset yhteisöt
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhärannassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Pyhärannan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pyhärannan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta  Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin rukoilevaisuus.

Tunnettuja pyhärantalaisia
 Anna Eriksson (s. 1977), laulaja
 Reijo Paavilainen (s. 1946), kuvanveistäjä ja mitalien muotoilija
 Laura Ruohola (s. 1970), toimittaja

 Kulttuuri 
 Murre 
Pyhärannan alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Pyhärannan murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Rauman alaryhmään.

 Ruokakulttuuri 
Pyhärannan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla raastetusta perunasta tehty pannukakku (riivat pannkakko) ja lipeäkalakeitto (livekalasoppa).Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 28. Helsinki: Patakolmonen Ky. Pyhäranta on myös makean saaristolaisjuuston aluetta Ahvenanmaalta tulleiden asukkaiden myötä.

Muuta
pienoiskuva|Partioleiri Reilassa.
Reilan alueella sijaitsee vuodesta 1969 toiminut Reilan harjoitus- ja ampuma-alue, jota käyttää Puolustusvoimat. Leirialue oli vuoteen 2009 asti myös pitkälti Lounais-Suomen Partiopiirin ja sitä edeltäneen Varsinais-Suomen Partiopiirin käytössä. Alueesta luovuttiin vuoden 2015 alussa (Internet Archive).

Liikenne- ja viestintäviraston teettämien tilastojen mukaan Pyhärannassa oli helmikuussa 2020 väkilukuun suhteutettuna kaikista Manner-Suomen paikkakunnista kolmanneksi eniten henkilöautoja, 650 autoa tuhatta asukasta kohden.

 Katso myös 
 Miinalautta Pyhäranta
 Pyhärannan kirkko
 Pyhärannan vaakuna
 Pyhämaa
 Luettelo Pyhärannan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Luttinen, Rauno, Luttinen, Sauli: ”tuall metän takan ja niämen kannall om Pyhärant…” Vakkasuomalaisesta maalaispitäjästä asuinkunnaksi. Hantla ry 2020. 
 Aiheesta muualla 

 Pyhärannan kunnan kotisivut
 Tilastokeskus: Pyhärannan avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit