Saksan liittopäivät

Saksan liittopäivät () eli maan parlamentti perustettiin liittotasavallan perustuslain laatimisen yhteydessä 1949. Se on Weimarin tasavallan valtiopäivien seuraaja. Liittopäivät kokoontui vuoteen 1999 Bonnissa, tämän jälkeen Valtiopäivätalossa Berliinissä. Viimeisimmät liittopäivävaalit järjestettiin 23. helmikuuta 2025. Vaaleissa sekä CDU/CSU-koalitio että AfD nostivat selvästi kannatustaan. Liittokansleri Friedrich Merzin johtama kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien yhteishallitus astui virkaan 6. toukokuuta 2025.

 Tehtävät 
Liittopäivät on toinen Saksan liittotasavallan lakiasäätävistä elimistä. Toinen on liittoneuvosto. Liittopäivät on kuitenkin ainoa suoraan kansan valitsema lakiasäätävä elin.The Bundestag at a Glance, s. 2. Liittopäivien edustajat valitsevat liittokanslerin, joka on liittohallituksen päämies. Liittopresidentin puolestaan valitsee niin sanottu liittokokous, johon kuuluu kaikki liittopäivien jäsenet ja yhtä monta edustajaa osavaltioista. Liittopäivät valitsee lisäksi muun muassa puolet perustuslakituomioistuimen tuomareista.The Bundestag at a Glance, s. 3.

 Vaalit 

Edustajat valitaan neljän vuoden välein. Äänioikeus on kaikilla 18 vuotta täyttäneillä Saksan kansalaisilla.The Bundestag at a Glance, s. 30.
Puolet edustajista valitaan vaalipiireittäin ja puolet puolueiden vaalilistoilta. Jokaisella äänestäjällä on kaksi ääntä. Toisen hän käyttää vaalipiriissään henkilökohtaiseen ehdokkaaseen. Jokaisen 299 vaalipiirin voittaja valitaan suoraan liittopäiville. Toisella äänellä äänestäjä valitsee vaalilistan. Puolueen on ylitettävä viiden prosentin äänikynnys tai saatava vähintään kolme suoraa edustajaa, jotta lista menee läpi. Jos puolue saa esimerkiksi ääniä kymmeneen paikkaan ja siltä menee neljä edustajaa suoraan läpi, sen listalta valitaan liittopäiville kuusi edustajaa. Vaalijärjestelmästä johtuen edustajien kokonaismäärä vaihtelee. Vuoden 2013 vaaleissa valittiin 631 edustajaa.The Bundestag at a Glance, s. 31–32. Liittopäivävaaleissa äänioikeus on kaikilla Saksan kansalaisilla, jotka ovat täyttäneet 18. Rekisteröitymistä ei vaadita. Äänestää voi paikan päällä tai kirjeitse. Äänioikeutetuilla on kaksi ääntä, joista toinen annetaan oman vaalipiirin ehdokkaalle ja toinen puolueelle. Annettujen äänten ei tarvitse osua yksi yhteen puolueen ja ehdokkaan kanssa. Eniten ehdokkaille annettuja ääniä saaneet nousevat suoraan liittopäiville. Puolueelle annetut äänet vaikuttavat osavaltion listavaaleihin, joista nousee sen verran ehdokkaita liittopäiville kuin mitä puolue saa ääniä. Molemmat äänet annetaan samalla vaalilipukkeella.

Saksassa noudatetaan 5 % äänikynnystä eli puolueen tulee saada vähintään 5 % annetuista äänistä, jotta se saa ensimmäisen ehdokkaan läpi. Tästä kynnyksestä tehdään poikkeus etnisiä vähemmistöjä (tanskalaiset, friisit, romanit ja sorbit) edustavien puolueiden kohdalla. Schleswig-Holsteinin friisejä ja tanskalaisia edustava Südschleswigscher Wählerverband saikin vaaleissa yhden paikan liittopäiville, vaikka puolue sai vain 0,1 % kaikista äänistä.BBC: German election: Seven things we learned

 Paikkamäärät Saksan liittopäivillä Liittopäivät Vaalikausi Paikkoja Vasemmisto1 SPD Liittouma 90/Vihreät2 FDP CDU/CSU3 AfD muut DP 1. liittopäivät  1949–1953 402  –  131  –  52  139  –  634  17 2. liittopäivät  1953–1957 487  –  151  –  48  243  –  305  15 3. liittopäivät  1957–1961 497  –  169  –  41  270  –  –  17 4. liittopäivät  1961–1965 499  –  190  –  67  242  –  –  – 5. liittopäivät  1965–1969 496  –  202  –  49  245  –  –  – 6. liittopäivät  1969–1972 496  –  224  –  30  242  –  –  – 7. liittopäivät  1972–1976 496  –  230  –  41  225  –  –  – 8. liittopäivät  1976–1980 496  –  214  –  39  243  –  –  – 9. liittopäivät  1980–1983 497  –  218  –  53  226  –  –  – 10. liittopäivät  1983–1987 498  –  193  27  34  244  –  –  – 11. liittopäivät  1987–1990 497  –  186  42  46  223  –  –  – 12. liittopäivät  1990–1994 662  17  239  8  79  319  –  –  – 13. liittopäivät  1994–1998 672  30  252  49  47  294  –  –  – 14. liittopäivät  1998–2002 669  36  298  47  43  245  –  –  – 15. liittopäivät  2002–2005 603  2  251  55  47  248  –  –  – 16. liittopäivät  2005–2009 614  54  222  51  61  226  –  –  – 17. liittopäivät  2009–2013 622  76  146  68  93  239  –  –  – 18. liittopäivät  2013–2017 631  64  193  63  –  311   –  –  – 19. liittopäivät  2017–2021 709  69  1526 67  80  246  90  56 – 20. liittopäivät  2021–2025 736  39  206 118  92  197  79  5  –21. liittopäivät2025–6306412085—2081512

1 edeltäjät PDS (1990–2005) ja Vasemmistopuolue. PDS (2005–2007)
2 edeltäjät Vihreät (1983–1990), Liittouma 90 (1990–1994) ja Liittouma 90/Vihreät (1994-)
3 CDU ja CSU muodostavat vaaliliittouman, joten ne eivät kilpaile keskenään
4 BP 17 paikkaa, KPD 15 paikkaa, WAV 12 paikkaa, DZP 10 paikkaa, DKP-DRP 5 paikkaa, SSW 1 paikka ja sitoutumattomat 3 paikkaa
5 GB/BHE 27 paikkaa ja DZP 3 paikkaa
6 AfD- ja SPD-puolueista irtautuneet itsenäiset edustajat.

 Rakennukset 

Liittopäivät kokoontuu Berliinin Valtiopäivätalossa.The Bundestag at a Glance, s. 36. Paul Wallotin suunnittelema rakennus valmistui 1894. Nykykäyttöönsä sen suunnitteli kansainvälisen suunnittelukilpailun voittanut Norman Foster. Liittopäivät muutti rakennukseen kesällä 1999, ja ensimmäinen istunto siellä pidettiin 6. syyskuuta.The Bundestag at a Glance, s. 42–43.

Valtiopäivätalon yhteyteen on rakennettu liittopäiville kolme uutta rakennusta. Weimarin tasavallan viimeisen demokraattisen presidentin mukaan nimetyssä Paul Löbe -talossa on muun muassa komitioiden istuntosaleja ja edustajien työhuoneet.The Bundestag at a Glance, s. 44. Liberaalipoliitikon ja naisliikkeen johtohahmon mukaan nimetyssä Marie-Elisabeth Lüders -talotalo on parlamentin informaatiokeskus, jossa on suuri kirjasto ja arkisto.The Bundestag at a Glance, s. 46. Jakob Kaiser -talo on varattu parlamenttiryhmien ja niiden henkilökunnan toimistotiloiksi.The Bundestag at a Glance, s. 48.

 Lähteet 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Liittopäivien kotisivut 

Liittopäivät
Luokka:Kansalliset parlamentit