Pieksämäki

Pieksämäki (vuoteen 1938 Pieksämä) on Suomen kaupunki Etelä-Savon maakunnan luoteisosassa. Kaupungissa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Pieksämäen naapurikuntia ovat Hankasalmi, Joroinen, Juva, Kangasniemi, Leppävirta, Mikkeli, Rautalampi ja Suonenjoki.

 Historia 
pienoiskuva|Pieksämäen katukuvaa vuodelta 1985, takana näkyy asemansilta.
Pieksämäen maisemille luonteenomaisia ovat korkeat moreeniharjanteet. Näille harjanteille muodostui kiinteää asutusta jo 1400- ja 1500-luvuilta alkaen. Uusimmat tutkimukset osoittavat Pieksämäellä olleen yhtäjaksoista asustushistoriaa yli 5 000 vuoden ajan.

Pieksämäen pitäjä perustettiin vuosien 1574–1575 aikana. Pieksämäen keskuksena oli 1920-luvulle saakka Tienristin seutu Pieksämäen selänteellä. Ratkaisevaa muutosta merkitsi Savon radan valmistuminen vuonna 1889, vaikkakin Pieksämäen rautatieasema oli alkuaikoinaan varsin pieni. Pieksämäestä tuli risteysasema vuonna 1914, jolloin Savonlinnan ja Pieksämäen välinen rataosuus avattiin liikenteelle. Vuonna 1918 valmistui vielä rataosa Pieksämäeltä Jyväskylään. Rautatieaseman kasvaessa sen läheisyyteen muodostui vähitellen uusi asuinalue.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 6: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 156–160. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1976. .

1920-luvulla suunniteltiin Pieksämäen asemanseudun muuttamista taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, ja arkkitehti Toivo Paatela laati tätä varten vuonna 1923 asemakaavaehdotuksen. Alueen maanomistajat kuitenkin vastustivat hanketta. Päätös kauppalan perustamisesta tehtiin vuonna 1929, ja Pieksämän kauppala erotettiin Pieksämäen pitäjästä vuonna 1930. Vuonna 1937 vahvistettiin professori Otto-Iivari Meurmanin laatima asemakaava. Soinen ja vetinen maaperä haittasi kuitenkin kauppalan rakentamista, minkä vuoksi läheisen Pieksänjärven pintaa oli laskettava. Järven laskuhanke saatiin päätökseen vuonna 1953.

Kauppalan asukkaat eivät hyväksyneet Pieksämä-nimeä, vaan käyttivät itsepintaisesti Pieksämäkeä. Myöskään Rautatiehallitus ei suostunut muuttamaan Pieksämäen aseman nimeä. Niinpä Pieksämä- ja Pieksämäki-nimien samanaikaisesta käytöstä aiheutui paljon sekaannuksia. Vuonna 1948 kauppalan nimi muutettiin takaisin Pieksämäeksi ja siitä tuli kaupunki vuonna 1962. Pieksämäen kauppalanseurakunta – vuodesta 1962 kaupunkiseurakunta – itsenäistyi Pieksämäen maaseurakunnasta vuoden 1956 alussa.

Suomen Kirkon Sisälähetysseura siirsi toimintansa 1944 Sortavalasta Pieksämäelle. Seura harjoitti kustannus- ja kirjapainotoimintaa, sekä ylläpiti opistoja. Paikkakunnalle perustettiin myös Bovallius-säätiön omistama Suomen ainoa kuulovammaisten talouskoulu, Valtionrautateiden veturimieskoulu ja monta muuta oppilaitosta. Puolustusvoimien nykyinen Ilmasotakoulu on perustettu Naarajärven lentokenttäalueelle 1940-luvun alussa Ilmavoimien Viestivarikko -nimisenä.

Teollisuusneuvos Lauri Saari vaikutti merkittävästi paikkakunnan ja sen talouselämän kehittämiseen 1930-1950-luvuilla toimitusjohtajana Pieksämäen Vehnämylly Oy:ssä, Matkalaukku Oy:ssä, Pieksämäen Puhelin Oy:ssä ja Elintarvikekoneet Oy:ssä, kauppalanvaltuustossa, kauppalanhallituksessa ja sähkö- ja vesilaitosten johtokuntien ja eri lautakuntien puheenjohtajana.

Maaseurakunnan puukirkko sijaitsee Pieksämäen kaupungin alueella. Sen kellotapuli on Pieksämäen vanhin rakennus. Keijo Strömin ja Olavi Tuomiston suunnittelema kaupunkiseurakunnan tiilikirkko toimii monitoimikirkon periaatteella. Kaupungin kolmas kirkko on Toivo Paatelan suunnittelema Pieksämäen ortodoksinen kirkko.

Pieksämäen kaupunki ja Pieksänmaan kunta yhdistyivät ja alueista muodostettiin uusi Pieksämäen kaupunki 1. tammikuuta 2007. Pieksänmaa muodostui vuoden 2004 alussa Pieksämäen maalaiskunnan, Jäppilän ja Virtasalmen liitoksessa.

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Kylät ja taajamat 
Ankele, Haapakoski, Halkokumpu, Heikkolankangas, Hietakylä, Hietamäki, Hällinmäki, Jäppilä, Järvikylä, Kaitainen, Kantala, Karjala, Kontiomäki, Kukkola, Kuvansi, Kylmämäki, Kähkölä, Lamminmäki, Längelmäki, Maavesi, Mataramäki, Montola, Naarajärvi, Narila, Nenonpelto, Neuvola, Nikkarila, Niskamäki, Nokkala, Nykälä, Oittila, Paltamäki, Partaharju, Pitkäsmäki, Pohjoismäki, Pyhitty, Pyhäjärvi, Pöyhölä, Rummukka, Ruuhilampi, Salmenkylä, Sarkaniemi, Siikamäki-Peiposjärvi, Sormula, Suontientaipale, Surnuinmäki, Syvänsi, Tihusniemi, Tikkalanmäki, Toikkala, Tossavalansaari, Utriala, Valkeamäki, Vanaja, Vehmaskylä, Venetmäki, Venettekemäranta, Vilhula, Virtasalmi, Väisälä, Väyrylä.

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Pieksämäellä oli 18 220 asukasta, joista 13 792 asui taajamissa, 4 336 haja-asutusalueilla ja 92:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pieksämäen taajama-aste on 76,1 %. Pieksämäen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Pieksämäen keskustaajama 13 279 2 Jäppilän kirkonkylä288 3 Virtasalmen kirkonkylä225

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

 Nähtävyydet 
pienoiskuva|pysty|Vesitorni
Huomattavia rakennuksia ovat muun muassa: puukirkko (A. Sorsa 1753), vesitorni (Aarne Ervi 1956), kulttuurikeskus Poleeni (Gullichsen-Kairamo-Vormala 1989, Vuoden betonirakenne), kaupungintalo (Sipinen ja Herzer, 1973) ja vanha kaupungintalo (Walter ja Ivar Thomé, 1918). Muita nähtävyyksiä: Savon radan museo, Nukkekoti, Iso-Pappila, Moision kartano, Partaharjun leirikylä, Ristikiven kirkko, Sisälähetysseuran museo, Jäppilän kirkko, Jäppilän kotiseutumuseo, Virtasalmen kirkko, Virtasalmen kotiseutumuseo ja perinnepuisto sekä Virtasalmen Valkeamäen maaseutumuseo.

Kaupungin halki rautatiesillalta vesitornin juurelle johtavan Keskuskadun miljöötä pidetään hyvänä esimerkkinä arkkitehtonisesti yhtenäisestä katulinjasta. Se sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

 Muistomerkkejä 
 Kulttuurikeskus Poleenin suihkulähde, kuvanveistäjä Harry Kivijärvi, 1990
 Veikko Tyrväisen muistomerkki, kuvanveistäjä Kauko Räsänen, 1988, Jäppilä
 Pieksät rakentavat, kuvanveistäjä Veikko Haukkavaara, 1984, Asema-aukio, Asemakatu, Pieksämäki
 Kasvun kaari, kuvanveistäjä Mauno Kivioja, 1980, Pieksämäen kaupungintalo, Pertinkuja 1, Pieksämäki
 Kirjailija Sylvi Kekkosen muistokivi, 1980, Iso-Pappilan piha, Sylvinkuja 5, Pieksämäki
 Omille Siiville, taiteilija M. Poikolainen, 1978, Kuusitie 41, Pieksämäki
 Vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki, 1972 pystytetty muistomerkki, Vesitorninmäki, Tornipolku, Pieksämäki
 Valtiopäivämies Abel Häyrisen muistomerkki, kuvanveistäjä Veikko Leppänen, 1957, Kulttuurikeskus Poleenin puisto, Pieksämäki
 Sankaripatsas, kuvanveistäjä Veikko Leppänen, 1956, Vanhan kirkon kirkkopuisto, Pieksämäki
 Karjalaan jääneiden muistomerkki, kuvanveistäjä Veikko Leppänen, 1954, Sibeliuspuisto, Häyrisentie, Pieksämäki
 Muistolaatat:
Kirjailija Aila Meriluodon kotitalo, kuvanveistäjä Riitta Huttunen, Huvilakatu, Pieksämäki
Sotaan lähteneiden muistokivi, kuvanveistäjä Riitta Huttunen Pieksämäen lukion edustapuisto, Keskuskatu, Pieksämäki
Pieksämäen ensimmäinen kansakoulu, kuvanveistäjä Riitta Huttunen, Rantatie, Pieksämäki

 Katso myös 
 Luettelo Pieksämäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pieksämäellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Pieksämäen seurakunta
 Jäppilän kirkkopiiri
 Naarajärven kirkkopiiri
 Virtasalmen kirkkopiiri

 Entiset seurakunnat 
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Pieksämäen kaupungin nykyisellä alueella.
 Jäppilän seurakunta (liitetty Pieksämäen maaseurakuntaan 2004)
 Pieksämäen kaupunkiseurakunta (yhdistetty Pieksämäen maaseurakunnan kanssa Pieksämäen seurakunnaksi 2007)
 Pieksämäen maaseurakunta (yhdistetty Pieksämäen kaupunkiseurakunnan kanssa Pieksämäen seurakunnaksi 2007)
 Virtasalmen seurakunta (liitetty Pieksämäen maaseurakuntaan 2004)

 Herätysliikkeet ja muut kirkkokunnat 
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisäisistä herätysliikkeistä Pieksämäellä toimii herännäisyys sekä viidesläisyys, johon kuuluvalla Kansanlähetyksellä on paikkakunnalla toimintaa. Pieksämäellä toimii myös luterilaisen kirkon sisällä toimiva kristillinen opiskelijajärjestö Pieksämäen OPKO.

Muita kirkkokuntia edustavat helluntaiherätykseen kuuluva Pieksämäen helluntaiseurakunta, Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Pieksämäen vapaaseurakunta sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Pieksämäen adventtiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pieksämäen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/saimaan-ortodoksinen-seurakunta 

 Liikenne 
Kaupunki sijaitsee rautateiden risteyskohdassa. Pieksämäen rautatieasema otettiin käyttöön vuonna 1889 Savon radan valmistuttua. Nykyisin suoria junayhteyksiä on Kajaanin suuntaan, Ouluun ja Rovaniemelle, etelässä Helsinkiin, idässä Joensuuhun, sekä lännessä Tampereelle ja Turkuun. Matkustajaliikenteen yöjunia ei Pieksämäellä nykyisin liikennöi. Helsingistä Pieksämäelle kulkee maanantaista perjantaihin linja-auton yöpikavuoro, jolta on Pieksämäellä varhainen jatkoyhteys junalla Kuopioon, Kajaaniin, Ouluun ja Rovaniemelle.

Pieksämäeltä on ratayhteys Joroisten Huutokosken kautta Savonlinnaan. Nykyisin matkustajaliikennettä ei kulje Huutokoski-Savonlinna -osuudella ja ratayhteys on poikki Savonlinnassa Laitaatsalmen kohdalla, josta purettiin rautatiesilta 2018. Pieksämäen ja Savonlinnan välillä liikennöidään linja-autoilla, jotka toimivat muun ohella jatkoyhteyksinä junamatkustajille.

Kaupungin kautta kulkevat valtatie 23 (Pori–Joensuu) ja kantatie 72 (Mikkeli–Suonenjoki). Kaupungista luoteeseen kulkee kunnan aluetta viistäen valtatie 9 (Turku-Tohmajärvi), jonne on keskustaajamasta yhteys sekä valtatien 23 että kantatien 72 kautta.

Naarajärvellä sijaitsevalla lentokentällä (EFPK) on kesäisin varsin vilkasta purjelentotoimintaa. Lähin lentoasema on noin 40 kilometrin päässä Joroisissa sijaitseva Varkauden lentoasema. Kuopion ja Jyväskylän lentoasemat ovat noin 105 kilometrin päässä.

 Elinkeinot 
Pieksämäen päätoimialoja ovat terveys- ja sosiaaliala ja teknologiateollisuus. Muita suurimpia toimialoja ovat kauppa, palvelut, rakentaminen, elintarvikeala ja koulutus. Terveys- ja sosiaalipalvelut kattaa jo 28 prosenttia paikkakunnan vajaasta 7 000 työpaikasta, työllistäjänään esimerkiksi Pieksämäen sosiaali- ja terveyspalvelukeskus. Pohjaa toimialan vahvalle kasvulle on luonut paikkakunnan sosiaali- ja terveysalan koulutus. Teknologia-alan suurin työllistäjä on VR:n konepaja, jonka ympärille on syntynyt n. 50 metallialan yrityksen keskittymä. Paikkakunnalla on myös yritystoimintaa lämpöteknologia-alalla, erikoisteräsrakenteiden, kassapöytien ja sairaalakalusteiden valmistuksessa.

Kauppa ja palvelut, rakentaminen sekä koulutus työllistävät kukin n. 500–600 henkilöä. Elintarvikealalla Pieksämäellä sijaiseen yksi Suomen suurimmista gluteenittomien tuotteitten ja pakastettujen leipomotuotteiden valmistaja.

Yrityksiä Pieksämäellä toimii n. 1 100 kappaletta ja uusia yrityksiä perustetaan vuosittain 70–80.

 Ystävyyskaupungit 
  Falkenberg, Ruotsi
  Gyöngyös, Unkari
  Porsgrunn, Norja
  Šuja, Venäjä

Faaborgin kunta Tanskassa oli aiemmin Pieksämäen ystävyyskunta. Kuntaliitosten jälkeen syntynyt Faaborg-Midtfyn ei voinut kuitenkaan jatkaa entisenlaista ystävyyskuntatoimintaa. 

 Luettelo Pieksämäen seudun kouluista 

Perusopetus
 Harjun koulu
 Hiekanpään koulu (Meriluodon koulun ja Siilin koulun yhtymä)
 Jäppilän koulu
 Kontiopuiston koulu
 Maaselän koulu
 Virtasalmen koulu

Toisen asteen koulutus ja amk-opinnot
 Pieksämäen lukio
 Ammattiopisto Spesia, Pieksämäen toimipiste
 Etelä-Savon ammattiopisto, Pieksämäen yksikkö
 STEP-koulutus, Pieksämäen toimipiste
 Diakonia-ammattikorkeakoulu, Pieksämäen-kampus

 Pieksämäen urheiluseuroja 

PiekSA Pieksämäen Seudun Ampujat ry
Pisaba Pieksämäen salibandy ry
PiVe Pieksämäen Veikot ry
Pieksämäen Pallo-Sepot (mm. jääkiekko, ringette)
Pieksämäen seudun Futaajat ry
Pieksämäen Tsemppi ry
Keski-Savon Pateri
Savon Pallo (jalkapallo)
Pieksämäen Taekwondo ry
Judoseura Pikadon ry
Pieksämäki Fight Club ry
Pieksän Kuutit ry
Pieksämäen tanssiurheiluseura ry

Pieksän Latu ry
Majavamelojat r.y.
Pieksämäki Curling ry
Pieksämäen Seudun Liikunta ry
Pieksämäen urheilusukeltajat ry
Pieksämäen urheiluautoilijat ry
Pieksämäen urheilukalastajat ry
Pieksämäen Voimistelijat ry
Ratsastusseura Golden Riders ry
Ratsastusseura Pikadorit
USA Car Club Pieksämäki ry

 Tunnettuja pieksämäkeläisiä 

 Ville Airola, teatterinjohtaja ja kapellimestari
 Mauri Auvinen, päätoimittaja
 FM2000, alternative metal -musiikkia soittava yhtye
 Petra Frey, näyttelijä
 Aarne Haapakoski, kirjailija
 Lauri Hakala, lentopallovalmentaja
 Anu Kaipainen, kirjailija
 Seppo Kannas, urheiluselostaja
 Sylvi Kekkonen, kirjailija ja presidentti Urho Kekkosen vaimo
 Mikko Kekäläinen, toimittaja, juontaja
 Jari Ketomaa, ralliautoilija
 Kylli Koski, taiteilija, taidekasvattaja ja kuvaamataidonopettaja
 Henrik Kosonen, lentopalloilija ja lentopallovalmentaja

 Reino Kosonen, lentopallovalmentaja
 Tommi Kovanen, jääkiekkoilija
 Esapekka Lappi, ralliautoilija
 Otto Leskinen, jääkiekkoilija
 Ville Leskinen, jääkiekkoilija
 Ari-Pekka Liukkonen, uimari
 Pekka Loukiala, rocklaulaja
 Aila Meriluoto, kirjailija
 Sakari Ojala, yhteiskunnallinen vaikuttaja
 Kirsti Ortola, näyttelijä
 Kaisa Parviainen, keihäänheittäjä
 Reijo Paukku, teatteriohjaaja
 Rauni Pekkala, iskelmälaulaja
 Jope Pitkänen, sarjakuvataiteilija

 Esa Puolakka, pikaluistelija
 Veikko Rissanen, eräkirjailija, opettaja ja toimittaja
 Pentti Ruohonen, pakinoitsija, toimittaja ja tietokirjailija
 Lauri Saari (1893–1988), teollisuusneuvos 
 Olavi Salsola, keskimatkojen juoksija
 Minna Suuronen, näyttelijä
 Kari Tapio, iskelmälaulaja
 Mauno Tarkiainen, kestävyysjuoksija
 Veikko Tyrväinen, oopperalaulaja
 Yrjö Uimonen, pikaluistelija
 Marianna Uutinen, taidemaalari
 Edvard Wainio, jäkälätutkija
 Panu Vauhkonen, näyttelijä
 Erkki Viljos, näyttelijä
Lähde:

 Kulttuuri 
Herättäjäjuhlat on järjestettiin Pieksämäellä vuonna 1974.

 Ruokakulttuuri 
Pieksämäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla madekeitto, otrapuuro ja mustikkasoppa sekä kahvipöydän antimet munakaakku, pullaässät, serinakakut ja Hanna-tädin kakut.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Pieksämäen kotisivu
 Tilastokeskus – Pieksämäen avainluvut
 Kulttuurikeskus Poleeni
 Pieksämäen Matkailu
 Hyyrinen, Hannu: Tienristiltä torille : Pieksämäen kirkonkylän kyläkirja. Naarajärvi : Pieksämäki-Seura, 2015. .

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit