Mynämäki

Mynämäki () on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Mynämäen naapurikunnat ovat Aura, Eura, Laitila, Masku, Naantali (meritse), Nousiainen, Pöytyä, Rusko, Taivassalo (meritse), Turku ja Vehmaa.

1. tammikuuta 1977 Mynämäki ja Karjalan kunta liittyivät yhteen yhteisellä päätöksellä. Mynämäki ja Mietoinen yhdistyivät vuoden 2007 alusta alkaen. Uuden kunnan nimeksi tuli Mynämäki ja vaakunaksi otettiin Mietoisten vaakuna. Mynämäen entisiä naapurikuntia ovat Karjalan ja Mietoisten lisäksi Turkuun vuonna 1973 liitetty Paattinen, Ruskoon vuonna 2009 liitetty Vahto ja Pöytyään samoin vuonna 2009 liitetty Yläne.

Mynämäen historiallinen ruotsinkielinen nimi on Virmo.

Kylät
vasen|pienoiskuva|Kartta Mynämäen kuntaliitoksista. Karjala liittyi Mynämäkeen 1977 ja Mietoinen 2007.

Mietoinen

Entisen Mietoisten kunnan alueella sijaitsevat kylät:

Aarlahti, Antikkala, Haijainen, Harainen, Heikkilä, Hietamäki, Hiippavuori, Hiivola, Hirmuinen, Hämäläinen, Kaivattula, Kaskinen, Katavainen, Karkoinen, Kaukurla, Kaulakko, Kauvainen, Kivivuori, Koivisto, Kumiruona, Kuneinen, Kurina, Kuuskorpi, Laukola, Lehtinen, Leinakkala, Mannuinen, Mietoinen, Nummi, Orkovakkinen, Palokylä, Pursila, Pyhe, Pyhäranta, Rantavakkinen, Raukkaa, Rauvola, Ravea, Runoinen, Ruonkallio, Saari, Soukko, Sukoinen, Sydänperä, Tavastila, Telkinmäki, Tervoinen, Tiirola, Tuokila, Uhlu, Valaskallio, Vähäkylä.

pienoiskuva|100px|Mynämäen vanha vaakuna

Mynämäki

Aakula, Asema, Haapainen, Haloila, Halso, Huoli, Hurula, Ihalainen, Jutila, Juva, Kalela, Karhula, Karjakoski, Kasurla, Kattelus, Keijainen, Kintikkala, Kivikylä, Kivistönmäki, Korvensuu, Kukola, Kälälä, Laavainen, Lankkinen, Lemmettylä, Lepistö, Liuskallio, Majalainen, Maunula, Mielismäki, Munnuinen, Munttinen, Mustila, Myllykylä, Mäenkylä, Nakkila, Neuvoinen, Nihattula, Nihdeinen, Nukkila, Nuuskala, Pahikkala, Palolainen, Parsila, Pellilä, Perpoinen, Pursinen, Rahkola, Raimela, Ruotsinmäki, Ruutila, Seppälä, Sunila, Suorsala, Tammisto, Tapaninen, Tarvainen, Tiuvainen, Tursunperä, Vallainen, Vihtamäki, Värräinen

Lepistön kartta  vuodelta 1687 maanmittari Olof Mörtin tekemä.

Karjala

Entisen Karjalan kunnan alueella sijaitsevat kylät:

Haankylä, Haanperä, Kalela, Karjala, Karppinen, Ketelinen, Laajoki, Lemmi, Sairinen, Salavainen, Suojoki, Suutila, Tallola, Vehmalainen, Vuoloinen

pienoiskuva|oikea|Mynämäen kirkko

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Mynämäessä oli 7 838 asukasta, joista 5 079 asui taajamissa, 2 667 haja-asutusalueilla ja 92:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Mynämäen taajama-aste on 65,6 %. Mynämäen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Mynämäen kirkonkylä 4 199 2  Mietoinen (Mietoisten kirkonkylä) 568 3  Pyhe 312

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

 Koulut 

Mynämäen suurin koulu on Laurin koulu, joka sijaitsee Mynämäen keskustassa. Opetusta on luokille 1–9. Koulussa on noin 650 oppilasta ja 50 opetushenkilöä. Laurin koulussa voi oppia kuutta eri kieltä; pakollisina englantia ja ruotsia, valinnaisina espanjaa, ranskaa, saksaa, venäjää ja italiaa. Kunta osallistuu valtakunnalliseen vieraiden kielten opetuksen kehittämishankkeeseen Kielitivoliin. Laurin koulu koordinoi hanketta kunnassa. Lisäksi koululla on kerhotoimintaa, esimerkiksi bändejä. 
Kunnan muut koulut ovat Aseman, Karjalan, Pyhän, sekä Tavastilan koulu.
Kunta tarjoaa myös toisen asteen opetusta Mynämäen lukiossa.

Nähtävyyksiä ja museoita

Kunnan alueella on useita pienimuotoisia nähtävyyksiä. Kenties huomattavimmat niistä ovat kunnan kolme kirkkoa. Keskustaajamassa sijaitsevat Mynämäen kirkko ja Mietoisten kirkko ovat kivikirkkoja, joista Mynämäen kirkko on rakennettu  keskiajalla ja Mietoisten kirkko 1600-luvulla, Karjalan puukirkko on puolestaan 1800-luvulta. Kunnassa on myös useita pieniä museoita. Karjalan kotiseutumuseo sijaitsee Karjalankyläntien varrella, Laajoella sijaitsee kylämuseo Vihtorin tupa ja Mietoisten keskustassa sijaitsee Maunu II Tavastin kotitilalle perustettu Tavastilan kotiseutumuseo. Keskustassa sijaitsee Mynämäen museo, jossa on näytillä mm. pappilan sali, vanha kauppa, Olavi Ahlgrenin taidehuone.

Yksi tärkeimmistä kulttuuriympäristöalueista kunnassa on kulttuurihistoriallisesti arvokas Korvensuun voimalaitosalue ja  konepajamuseo, joka sijaitsee Laajoen ja Suuren Postitien yhtymäkohdassa. Alueen rakennuksiin kuuluu vanha vesivoimalaitosrakennus ja sen kanavarakenteet sekä useita muita rakennuksia, kuten konepaja, maalariverstas, asuinrakennus, kellari sekä talli ja puuvaja. Lounais-Suomen Sähkö Oy hankki 1900-luvun alussa perustetun tehdasalueen omistukseensa vuonna 1937, jonka jälkeen yhtiön uusima vesivoimalaitos oli käytössä vuoteen 1993. Konepajan tiloissa tehtailija Frans Lindströmin johdolla rakennettiin ensimmäinen Suomessa valmistettu auto mallia Korvensuu 1913. Auton voi nähdä Uudenkaupingin automuseossa.

Mynämäen arvokkain luonnonnähtävyys on Kurjenrahkan kansallispuisto. Mynämäki on yksi niistä seitsemästä kunnasta, jonka raja kulkee kansallispuistossa sijaitsevan Kuhankuonon eli seitsemän kunnan rajapyykin kautta. Kuhankuono on Mynämäen itäisin piste.

Uskonnolliset yhteisöt
pienoiskuva|180px|Mietoisten kirkkoVuoden 2018 aluejaon mukaan Mynämäessä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Mynämäen seurakunta
 Mietoisten kappeliseurakunta

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin evankelisuus. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mynämäen alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta 

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Mynämäen kunnan nykyisellä alueella:
 Karjalan seurakunta (liitetty Mynämäen seurakuntaan 1977)
 Mietoisten seurakunta (liitetty Mynämäen seurakuntaan 2007)

Urheiluseuroja
Mynämäen Vesa
SBS Wirmo
Mynämäen Pallo
Mynämäen Isku
Mynämäen Toverit

 Kulttuuri 
 Murre 
Mynämäen alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Mynämäen murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään. Mynämäellä, Karjalassa, Mietoisissa ja Askaisissa puhuttu murre muodostaa oman Mynämäen seudun alaryhmänsä Maskun alaryhmässä.

 Ruokakulttuuri 
Mynämäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla poffe eli vohveli sekä lehmän- tai kutunmaidosta tehtävä laurinjuusto, joka kuivatetaan kunnes sitä voi leikata saksilla esimerkiksi piimävelliin. Se voidaan myös savustaa suopursun avulla.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 26. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Tunnettuja asukkaita 
 Johan Gadolin (1760–1852), suomalainen kemisti, fyysikko ja mineralogi, jota pidetään Suomen kemiantutkimuksen isänä.http://kemianhistoria.luma.fi/johan-gadolin/ Suomen kemian historia. Helsingin yliopiston tiedekasvatuskeskus. Viitattu 20.11.2017.
 Mikko Immonen (s. 1950), kansanedustaja (vas.)
 Marja-Leena Itälä (1945–2012), saksan kielen professori
 Lauri Junnila (1908–1988), teollisuusneuvos.Biografia-sampo: Lauri Junnila Viitattu 28.10.2021.
 Daniel Juslenius (1676–1752), fennofiilien eli 1700-luvun suomalaisuuden tutkijoiden ja kansallistunnon herättäjien johtohahmo.http://www.helsinki.fi/museologia/arppeanumin_ikkunat/ylioppilaselamaa/juslenius.html Ylioppilaan elämää, Helsingin yliopisto. Viitattu 20.11.2017. 
 Pentti Kyrölä (1925–1999), keksijä
 Frans Lindström (1874–1918), tehtailija
 Antti Lizelius (1708–1795), Mynämäen kirkkoherra 1761–1795
 Emanuel Ramstedt (1881–1960), kansanedustaja (STPV)
 Eemil Arvi Saarimaa (1888–1966), kielitieteilijä, suomen kielen opettaja, kielenhuollon asiantuntija sekä Aleksis Kiven teosten tekstikriittinen toimittaja.http://www.hiidenkivi-lehti.fi/Digipaper/OldNews.aspx?id=967  Hiidenkivi 2/2009. Viitattu 20.11.2017.
 Wilho Sipilä (1858–1917), kansanedustaja (suom.), kirkkoherra, lääninrovasti
 Toivo Sukari (s. 1954), liikemies
 Maunu II Tavast (1370-luvun alku – 1452), Suomen kuuluisin keskiaikainen piispahttp://www.arkkihiippakunta.fi/turun-tuomiokapituli/turun-piispat/katolisuuden-aika/maunu-ii-tavast-magnus-olavi/  Turun arkkihiippakunta. Viitattu 20.11.2017.
 Toivo Tyrni (1890–1966), kansanedustaja (ed.), lääketieteen ja kirurgian tohtori, kunnanlääkäri

 Katso myös 
 Luettelo Mynämäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Mynämäen kunnan kotisivut
 Tilastokeskus: Mynämäen avainluvut
 Wirmo-Seura. Mynämäen seudun kotiseutuyhdistyksen kotisivut
 WirmoWiki Mynämäen paikannimistä

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit