Helsingin Jalkapalloklubi

Helsingin Jalkapalloklubi eli HJK on helsinkiläinen jalkapalloseura. Suomen mestaruuksilla mitattuna se on Suomen menestynein jalkapalloseura.

Ajatuksen seuran perustamisesta sai Franz Fredrik Wathén. HJK perustettiin virallisesti vuonna 1907 ja se voitti ensimmäisen jalkapallon Suomen-mestaruutensa vuonna 1911. Seura aloitti toiminnan jalkapallosta, mutta myöhemmin mukaan tulivat jääpallo ja jääkiekko, joissa molemmissa seura voitti Suomen-mestaruuksia 1920- ja 1930-luvuilla. Lisäksi HJK:ssa harrastettiin muun muassa keilailua, taitoluistelua ja käsipalloa. Vuodesta 1976 lähtien seura on keskittynyt jalkapalloon.

Vuodesta 1964 lähtien HJK on pelannut jalkapallon pääsarjatasolla. Se on ainoa suomalaisseura, joka on pelannut Mestarien liigan tai Eurooppa-liigan lohkovaiheessa. Seuran nykyinen kotistadion on Bolt Arena. Aikaisemmin HJK on pelannut ottelujaan Töölön pallokentällä ja Helsingin olympiastadionilla. HJK:lla on myös reservijoukkue Klubi 04, joka pelaa Ykkösessä. Se perustettiin vuonna 2004, kun seura osti Jokerien jalkapallojoukkueen. HJK:n naisjoukkue on myös Suomen menestynein seura mestaruuksissa mitattuna. HJK sijoittuu vuosien 2020–2025 eurooppalaisten seurojen keskinäisessä UEFA:n seurapisterankingissa sijalle 128.

 Historia 

 Seuran alkuvuodet 

Jalkapallon tultua Suomeen heräsi ajatus perustaa Helsinkiin jalkapallon oma erikoisseura. Vuoden 1907 alussa Franz Fredrik Wathén esitti ajatuksensa julkisuudessa, ja saman vuoden toukokuussa tehtiin periaatteellinen päätös perustaa Helsingin Potkupalloklubi eli Helsingfors Sparkbollsklubb. Kesäkuussa seuran virallinen perustamiskokous pidettiin Kaisaniemessä ja uuden seuran nimeksi otettiin Helsingin Jalkapalloklubi eli Helsingfors Fotbollsklubb.Tuhkunen s. 6–7. Ensimmäisen jalkapallo-ottelunsa HJK pelasi vielä samana vuonna Tammisaaressa paikallista tehdasjoukkuetta vastaan.Tuhkunen s. 9–10. HJK oli ollut kaksikielinen seura, mutta vuonna 1908 viralliseksi kieleksi valittiin suomi. Vuotta myöhemmin seuran ohjelmistoon otettiin mukaan jääpallo.Tuhkunen s. 12–14. Ensimmäisen Suomen-mestaruutensa HJK saavutti vuonna 1911, jolloin se voitti Åbo IFK:n maalein 7–1. Lisäksi vuonna 1912 seura juhli jalkapallon Suomen-mestaruutta, kun paikalliskilpailija HIFK kaatui samoin lukemin 7–1. Vuosikymmenen lopulla HJK voitti vielä kolme SM-kultaa vuosina 1917–1919. Vuonna 1917 seura voitti loppuottelussa ÅIFK:n maalein 4–2 ja kahtena seuraavana vuonna Viipurin Reippaan, ensin vuonna 1918 3–0 ja seuraavana vuonna lukemin 1–0. Muissa lajeissa seura saavutti ensimmäisen Suomen mestaruutensa jääpallossa. HJK voitti vuonna 1921 jääpallon SM-loppuottelussa Viipurin Sudet.Tuhkunen s. 38–39. Vuonna 1924 seuran ohjelmistoon otettiin mukaan keilailu, mutta tästä jouduttiin pian luopumaan.Tuhkunen s. 45–49. Seuraavan kerran lajivalikoimaa laajennettiin vuonna 1928, jolloin HJK aloitti toiminnan jääkiekossa. Seuraavana vuonna HJK juhli lajissa Suomen-mestaruutta.Tuhkunen s. 57–58.

Jalkapallossa aloitettiin sarjamuotoinen kausi vuonna 1930, mutta ensimmäistä kertaa HJK oli mukana Mestaruussarjassa vuonna 1931, pudoten kauden päätteeksi B-sarjaan. HJK palasi kuitenkin jo vuoden kuluttua takaisin Mestaruussarjaan voittamalla B-sarjan 1932. Vuosina 1936 ja 1938 seura voitti Mestaruussarjan. Jääkiekossa HJK voitti vielä kaksi SM-kultaa 1930-luvulla.Tuhkunen s. 68–78. Sotien jälkeen HJK otti käsipallon lajivalikoimaansa, ja keilailu palasi seuran toimintaan. Aikaisemmin seurassa mietittiin myös koripallon ottamista mukaan ohjelmaan, mutta ajatuksesta luovuttiin. Käsipallossa seura voitti SM-hopeaa vuonna 1944.Tuhkunen s. 100–103. HJK:n naisjaosto aloitti toimintansa vuonna 1946, jolloin alkoi myös naisten käsipallo.Tuhkunen s. 114. Jalkapallossa alkanut mitaliton kausi loppui vuonna 1954, jolloin HJK voitti SM-pronssia. Seuran toimintaa vaikeuttivat taloudelliset ongelmat, eikä se pystynyt panostamaan lajeihin erikoisseurojen tapaan.Tiitta s. 46–47.

 Jalkapallon erikoisseuraksi 
Vuonna 1960 HJK:n puheenjohtajaksi valittiin Apu-lehden omistaja Olli Lyytikäinen, joka tuki seuraa sekä taloudellisesti että tarjoamalla pelaajille työpaikkoja.Alaja s. 195–196. Seuran toimintaa alettiin vähentää ja jääpallojaosto lakkautettiin vuonna 1963.Aalto s. 61–63. Jalkapallossa HJK palasi Suomen-mestariksi valmentaja Aulis Rytkösen johdolla vuonna 1964.Aalto s. 54–67. Mestaruuden myötä seura pääsi ensimmäistä kertaa Euroopan Cupiin kaudella 1965–1966.Aalto s. 68. HJK hävisi kuitenkin molemmat alkukierroksen pelinsä Manchester Unitedia vastaan. Vuonna 1966 seura voitti ensimmäistä kertaa Suomen cupin. Jääkiekossa HJK oli pudonnut pääsarjasta, mutta nousi suurten taloudellisten panostusten ansiosta takaisin. Seura tavoitteli myös SM-kultaa, mutta sijoittui parhaimmillaan hopealle kaudella 1971–1972.Aalto s. 91–100. Jääkiekkojaosto ajautui taloudellisiin ongelmiin ja lopulta päätti fuusioitua Karhu-Kissojen kanssa Helsingin Jääkiekkoklubiksi.Aalto s. 103–104. Myös taitoluistelu lopetettiin vuonna 1972, jolloin jäljelle jäivät käsipallo ja jalkapallo.Aalto s. 108. Naisten jalkapallossa HJK oli aloittanut toimintansa vuonna 1971, jolloin seura voitti heti Suomen-mestaruuden.Aalto s. 114–115. Miesten joukkueen rahoittajaksi tuli Paavo Einiö, jonka tuella HJK palasi mestariksi kaudella 1973.Aalto s. 118–121. Vuonna 1976 HJK:sta tuli jalkapalloon keskittynyt seura, kun käsipallotoiminta lakkautettiin.Sulkava s. 130.

 Mestarien liiga ja 2000-luku 

Kaudella 1981 seura saavutti ensimmäisen tuplamestaruutensa HJK:n voitettua sekä cup- että Suomen-mestaruuden.Sulkava s. 148–150. Vuosina 1985, 1987 ja 1988 seura voitti jälleen mestaruuden Jyrki Heliskosken valmentamalla joukkueella.Sulkava s. 163–168. Ensimmäisellä Veikkausliiga-kaudella HJK palasi mestariksi kauden tauon jälkeen, mutta seuran toimintaa vaikeutti 1990-luvun lama. Vuoden 1991 alussa perustettiin saneerausohjelman ja organisaatiouudistuksen jälkeen HJK-Klubi Oy, jolla houkuteltiin sijoittajia. Kaudella 1992 HJK voitti Veikkausliigan mestaruuden, vaikka seura kärsi edelleen talousongelmista, joiden takia mietittiin jopa konkurssia.Sulkava s. 180–184. Seuraavina vuosina vakavat taloushuolet väistyivät ja HJK-Klubi Oy lakkautettiin.Sulkava s. 186–187. Kaudella 1996 HJK antoi ensimmäistä kertaa potkut valmentajalleen, kun Tommy Lindholm erotettiin huonosti alkaneen kauden takia. Joukkue joutui sarjakarsintaan, jotka se lopulta voitti yhteismaalein 2–1 Hangö IK:a vastaan.Lehtola s. 215–221. Huonosti menneen kauden myötä joukkueen pelaajisto vaihdettiin suurelta osin ja HJK palasi Suomen-mestariksi.Lehtola s. 225. Seura pääsi täten mukaan Mestarien liigan karsintoihin, joissa se voitti ensin FC Jerevanin ja FC Metzin. Tällöin HJK:sta tuli ensimmäinen Mestarien liigan lohkovaiheeseen päässyt suomalaisjoukkue.Lehtola s. 231–233. HJK jäi lohkonsa viimeiseksi, mutta onnistui voittamaan Benfican.

HJK muutti Finnair Stadiumille kauden 2000 aikana ja saavutti cup-mestaruuden.Lehtola s. 262. Ensimmäisen mestaruutensa vuosikymmenen aikana joukkue voitti vuonna 2002. Myös vuonna 2003 HJK voitti Suomen-mestaruuden, jonka lisäksi se voitti cup-mestaruuden. Talvella 2004 seura osti FC Jokerien jalkapallotoiminnan ja teki joukkueesta oman farmijoukkueensa, jonka nimeksi tuli Klubi 04. HJK juhli satavuotisjuhliaan vuonna 2007, mutta sijoittui liigassa vasta seitsemänneksi. Kauden lopun joukkuetta valmensi Antti Muurinen. Suomen-mestariksi HJK palasi kaudella 2009. Myös seuraavana vuonna seura voitti Veikkausliigan, minkä lisäksi seura pääsi Eurooppa-liigassa play-off-kierrokselle. HJK voitti kolmannen mestaruutensa putkeen kaudella 2011 ja neljäs tuli 2012, mikä merkitsi Suomen ennätystä peräkkäisten jalkapallomestaruuksien määrässä. Kaudella 2013 seura voitti jo viidennen perättäisen Suomen-mestaruutensa..

Kaudella 2014–2015 HJK eteni ensimmäisenä suomalaisseurana Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen voitettuaan karsintojen viimeisellä kierroksella Rapid Wienin. Lisäksi seura voitti kuudennen perättäisen Suomen-mestaruutensa. Mestaruusputki päättyi lopulta kaudella 2015, jolloin mestariksi kruunattiin Seinäjoen Jalkapallokerho HJK:n jäädessä pronssille. HJK palasi mestaruuskantaan kaudella 2017 voittaen myös Suomen Cupin, ja kaudella 2018 tuli toinen mestaruus peräkkäin. HJK saavutti vuosina 2020–2023 kaikkiaan neljä peräkkäistä mestaruutta, kunnes se sijoittui kaudella 2024 pronssille.

 Seuratunnukset 
 Seuravaakunat 
Vuonna 1910 seuran jäsenille julistettiin kilpailu seuratunnuksesta. Kun sopivaa tunnusta ei tämän kilpailun perusteella löytynyt, sai diplomi-insinööri Osmo Korvenkontio toimeksiannon suunnitella merkin vuonna 1911. Korvenkontion suunnitelma otettiin käyttöön vuonna 1913. Seuratunnuksessa yhdistyvät jalkapllo, seuran perustamisvuosi sekä kukkafiguuri. Logon viivat ja fontti ovat kokeneet hienosäätöä vuosien varrella.Tiitta s. 18.

Seuran 100-vuotisjuhlavuonna 2007 käytössä oli seuravaakuna, jossa oli kaksi tähteä 20 mestaruuden merkiksi sekä vuosiluvut 1907–2007. Vuonna 2020 seura päivitti 30. Suomen mestaruuden kunniaksi seuravaakunaa niin, että logon ylle tuotiin viisi mestaruustähteä. Viidellä mestaruustähdellä tunnustettiin myös naisten joukkueen tuohon mennessä saavuttamat 23 Suomen mestaruutta.

1990-luvun puolivässä HJK:n markkinoinnissa käytettiin tunnusta, jossa HJK-teksin yläpuolella oli liekinvarrella varustettu jalkapallo. Tunnus liittyi HJK:n  "Antaa palaa"-markkinointikampanjaan ja tunnus oli esillä ainoastaan seuran kannattajamateriaalissa. Sulkava s. 202.

 Värit 
Seuran perustamisen jälkeen peliasujen väriksi valittiin valkoinen. Tällä värityksellä pelattiin vuoteen 1909 saakka, jolloin pelipaitojen värit vaihdettiin sinivalkoraitaisiksi.Tuhkunen s. 14. Värit olivat kannanotto suomalaisuusaatteen puolesta. Vuosien varrella HJK on käyttänyt muitakin kotipeliasuja, mutta värit ovat pysyneet samana. Vuodesta 1986 lähtien peliasu on ollut jälleen sinivalkoraitainen.Sulkava s. 174.

Joitakin HJK:n kotipeliasuja vuosien varrelta.Sulkava s. 138.

 Stadion 


HJK pelaa kotiottelunsa nykyisin Bolt Arenalla eli Töölön jalkapallostadionilla, jolla seura on pelannut vuodesta 2000 lähtien. Stadionin rakennutti Hjallis Harkimo ja HJK oli osaomistaja stadionia hallinnoivasta yhtiöstä.Lehtola s. 248.

Töölön jalkapallostadion valmistui vuonna 2000, jolloin sen nimioikeudet myytiin Finnairille kymmeneksi vuodeksi. Tämän johdosta stadion tunnettiin vuoteen 2010 asti nimellä Finnair Stadium. Vuonna 2010 stadionin nimioikeudet vanhenivat, jolloin TeliaSonera hankki nimioikeudet vuoteen 2013 asti. Aluksi nimi oli Sonera Stadium ja vuodesta 2017 vuoden 2020 alkuun saakka Telia 5G Areena. HJK omistaa stadionin nykyisin kokonaan. Stadionin nimi vaihdettiin kuitenkin vuonna 2020, kun HJK teki uuden yhteistyösopimuksen Bolt.Works-henkilöstövuokrausyhtiön kanssa.

Stadionin alustana oli alun perin luonnonnurmi, mutta keväällä 2003 se korvattiin niin sanotulla Mondon tekonurmella. Tekonurmen käyttöä on perusteltu sen sopivuudella ympärivuotiseen käyttöön. Tekonurmi on herättänyt vastustusta, mutta samalla stadionin käyttötunteja on pystytty nostamaan.

HJK:n ensimmäinen kotikenttä oli vuonna 1915 valmistunut Töölön pallokenttä.Tiitta s. 23. Toinen HJK:n usein käyttämä pelipaikka oli Helsingin olympiastadion. Veikkausliigan aikana HJK pelasi Töölön pallokentällä vuosina 1992–1994 ja 1997–1998 sekä olympiastadionilla 1990–1991, 1995–1996 ja 1999. HJK:n suurimmat yleisömäärät ovat juuri olympiastadionilta. Pääsarjatason ennätys, 23 382 katsojaa, on vuonna 1996 pelatusta HJK-MyPa-ottelusta,Lehtola s. 217. ja Mestarien liigan HJK-PSV Eindhoven-ottelussa katsojia oli 34 146.Lehtola s. 241.

HJK:n kotikentätTähtien tarina: Helsingin jalkapalloklubi 100 vuotta
Kaisaniemen kenttä 1907–1908
Eläintarhan kenttä 1909–1914
Töölön pallokenttä 1915–1998
Helsingin olympiastadion 1939–2000
Töölön jalkapallostadion 2000–

 Kannattajat 
alt=HJK:n kannattajien tifo HJK-IFK-ottelussa 5. syyskuuta 2022.|pienoiskuva|HJK:n kannattajien tifo HJK-IFK-ottelussa 5. syyskuuta 2022.
Helsingin Jalkapalloklubilla on eniten aktiivisia kannattajia, ja se on seuratuin joukkue Suomessa. Viidestätoista suurimmasta pääsarjatason ottelun katsojamäärästä 12 on ollut HJK:n kotiotteluita. Helsingin Sanomien 2012 julkaiseman tutkimuksen mukaan HJK on paitsi menestynein, myös suosituin suomalainen jalkapalloseura. Sitä kannatti joka neljäs suosikkijoukkueensa ilmoittaneista; Uudellamaalla osuus oli peräti 59 prosenttia.http://www.hs.fi/urheilu/HS-gallup+HIFK+on+jalkapallossakin+suositumpi+kuin+Honka/a1305583198001

HJK:n edusti Helsingin suomenkielistä porvariväestöä, tästä huolimatta seura piti kiinni perinteistään olla avoin kaikille kunniallisille kansalaisille kielestä, rodusta ja yhteiskunnallisesta asemasta riippumattaTuskunen s. 49.. Sillä oli laajalti kannatusta esimerkiksi Helsingin normaalilyseon ja Ressun lukion opiskelijoiden keskuudessa, suomenkielisten opiskelijoiden lisäksi HJK oli suosittu mm. kauppiaiden keskuudessaTähtien tarina, Helsingin jalkapalloklubi 100 vuottaTuhkunen s. 9.. Seuran kannattajien ydinjoukko tuli Helsingin kantakaupungista, mutta vuosikymmenten saatossa seurasta kehittyi leimallisesti myös töölöläinen joukkue, jossa HJK:n toiminta enimmäkseen pyöri.Alaja s. 201–202.Harri Kumpulainen, Jalkapallopääkaupunki s. 195,  Vaikka HJK pitkään miellettiin töölöläiseksi porvarijoukkueeksi, on tämä leima kadonnut. Nykyään kannattajat tulevat eri yhteiskuntaluokista ja myös töölöläiskeskeisyys on vähentynyt. Tähän ovat vaikuttaneet muiden vahvan identiteetin omanneiden helsinkiläisseurojen katoaminen pääsarjatasolta sekä muuttoliikkeen sekoittama väestöpohja, lisäksi HJK ryhtyi jo varhaisessa vaiheessa 60- ja 70-luvuilla perustamaan juniorijoukkueita kantakaupungin ulkopuolelle rakennettuihin lähiöihinTähtien tarina: HJK 100 vuotta. Esimerkiksi Mestarien liigan lohkopelien aikaan HJK:sta tuli lähes koko Suomen edustaja.Lehtola s. 238. Toisaalta HJK on hyvin vihattu seura sekä Helsingissä että muualla Suomessa.

HJK:lla oli järjestäytyneitä kannattajia jo 1930-luvulla ja kannattajat järjestivät tuolloin huviretkiä sekä kerhoiltamia. Toiminta kuitenkin hiipui sotien jälkeen pitkälti yleisen taloudellisen tilanteen heikkouden vuoksi.Tuhkunen s. 157-159. HJK:n ensimmäinen varsinainen kannattajaryhmä oli vuonna 1984 perustettu Tölikän Raiku,Sulkava s. 175. jonka toiminta kuitenkin hiipui. Kannattajatoiminta järjestäytyi uudelleen 1999, kun Forza HJK perustettiin Mestarien liigan innostamana. Se on yksi Suomen vanhimmista edelleen toimivista faniyhdistyksistä. Forzan jäsenmäärä kasvoi tasaisesti ja korkeimmillaan se oli vuonna 2003, jolloin jäseniä oli noin 300. Vuonna 2006 Forza HJK jakautui, kun kannattajaryhmän sisällä puhjenneiden ristiriitojen vuoksi syntyi Sakilaiset. Forzalla oli vuoden 2011 alussa 175 jäsentä, kun taas Sakilaisiin kuului noin 30 jäsentä. Kannattaryhmistä Forza HJK on profiloitunut perheystävällisempään kannattamiseen, kun taas Sakilaisten toiminta on anarkistisempaa ja villimpää. Nykyään löyhästi organisoitu Klubipääty toimii HJK kannattajien kattojärjestönä ja kaikki kannattajat kannattavat HJK:ta Klubipäädyssä Bolt Arenan eteläpäädyssä.

Seuran tunnussävelmäksi on noussut Vexi Salmen sanoittama ”Hoo-Jii-Koo”, joka perustuu englantilaisten Daniel Boonen ja Rod McQueenin säveltämään kappaleeseen ”Blue Is the Colour”. Englantilainen alkuperäisversio on tunnettu Chelsea FC:n kannatuslaulu. HJK:n edustusjoukkue lauloi itse ja levytti kappaleen ennen kautta 1973.

HJK:n yleisösuosio jalkapallossa ja jääkiekossa 1950-luvulta eteenpäin

JalkapalloVuosikymmen  0  1  2  3  4  5  6  7  8  9  1950  Div1  Div1  Div1    2669  2818  2440  2259  2210  1834  1960  1260  2302  2323  Div1  3952  7381  7150  7197  6271  8058  1970  5177  3188  2560  3781  3481  3489  2886  2438  2757  3889  1980  2930  3058  3001  3243  5049  6789  6770  5106  4033  5034  1990  4673  3493  3250  3572  3224  3418  4159  3112  3460  2919 2000  3976  3818  2672  3646  3594  4683  5580  4848  4516  3661  2010  3544  3610  3757  5097  4017  5281  5101  4779  3779  5007 1950-1964 HS ja UL vuosikerrat. 1965-1990 jalkapallokirjat. 1991- http://www.european-football-statistics.co.uk/attn.htm 
JääkiekkoKausi  Keskiarvo  Kausi  Keskiarvo 1957-58  731  1965-66  1799 1958-59  1045  1966-67  2812 1959-60   954  1967-68  556 1960-61  1675   1968-69  319 1961-62  2015  1969-70  377 1962-63  1479  1970-71  4448 1963-64  1687  1971-72  5500 1964-65  1554  1972-73*  36521957-1960 Helsingin Sanomat, vuosikerrat 1957-1960. 1960-1973 Jääkiekkokirjat
Kursivoitu teksti Toinen sarjataso
Helsingin Jääkiekkoklubi

 Kilpailijat 
HJK:lla on historiansa aikana ollut useita merkittäviä kilpailijoita. 1900-luvun alkupuolella seuran tärkeimmät kilpailijat olivat muut helsinkiläiset pääsarjaseurat HIFK, HPS ja Kiffen, joiden kanssa HJK muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta jakoi mestaruudet ennen ensimmäistä maailmansotaa.Tiitta s. 14. Asetelmaa on vahvistanut ajoittain kiivaskin kilpailu pelaajista.Tiitta s. 35, 43. Varsinkin 1960-luvulla käytiin kovaa kisaa elintilasta, kun pääsarjatasolla pelasi viisi helsinkiläisseuraa. Lopulta ainoastaan HJK säilyi pääsarjassa muiden joko pudottua alasarjoihin tai lopetettua kokonaan.Aalto s. 52–55, 68.Wallen s. 154–159.

Helsingin ulkopuolella HJK:n merkittävin kilpailija on ollut Valkeakosken Haka. Seurat ovat Suomen kaksi menestyneintä, ja niiden välisiä kohtaamisia pidetään klassikoina, sillä niissä taistellaan usein sarjan kärkisijoista. Esimerkiksi kauden 1999 mestaruus ratkesi Hakan hyväksi viimeisessä ottelussa Valkeakoskella, kun se onnistui voittamaan pisteen sarjassa edellä olleen HJK:n 1–0. Otteluissa on ollut paljon katsojia ja neljä pääsarjatason 11 suurimmasta yleisömäärästä on juuri HJK:n ja Hakan välisistä peleistä.Aalto ym s. 334.

1990- ja 2000-luvulla HJK:n tärkeimmät kilpailijat Hakan ohella ovat olleet pääkaupunkiseudun seurat. Erityisesti samalla stadionilla pelannut FC Jokerit nousi Harry Harkimon merkittävillä panostuksilla nopeasti huipulle ja oli lyhyen historiansa aikana tärkeä paikallisvastustaja. Jokerit hankki HJK:sta muun muassa Shefki Kuqin ja nousi haastamaan HJK:n ylivaltaa pääkaupunkiseudulla.Lehtola s. 255, 290. Noustuaan kaudeksi 2006 Veikkausliigaan FC Honka on ollut HJK:n merkittävin paikallisvastustaja, lukuun ottamatta kausia 2015-2017.Lehtola s. 299.  Kauden 2023 päätteeksi Esport Honka meni konkurssiin, mutta Hongan konkurssin takia liigakarsinnat hävinnyt IF Gnistan nousi kaudeksi 2024 Veikkausliigaan. HJK:n nykyisen kotikentän suurimmat katsojamäärät ovat olleet HIFK:ta, Jokereita ja Honkaa vastaan. Näissä paikalliskamppailuissa on katsomossa ollut parhaimmillaan yli 10 000 katsojaa.Lehtola s. 263. Jokerien ja Hongan lisäksi muita paikalliskilpailijoita ovat olleet Finnairin Palloilijat, Atlantis FC ja AC Allianssi.Lehtola s. 303. 2010-luvulla HJK on pelannut ”Stadin derbyjä” HIFK:ta vastaan.

 Organisaatio ja talous 
 Rakenne 
Helsingin Jalkapalloklubin organisaatio kostuu HJK Oy:stä ja useasta yhdistyksestä. Osakeyhtiö vastaa liigajoukkueen sekä A- ja B-poikien edustusjoukkueen toiminnasta. HJK ry on seuran ydin ja nykyään se vastaa naisten ja tyttöjen joukkueista sekä nuorempien poikien edustusjoukkueista. Muusta junioritoiminnasta huolehtii HJK-Juniorit ry ja reservijoukkue Klubi-04:n toimintaa hoitaa Talenttiklubi ry. Osakeyhtiön pääomistaja on Olli-Pekka Lyytikäinen, joka omistaa kaksi kolmasosaa osakkeista yhdessä siskonsa ja perheyhtiönsä A-lehtien kautta. Lyytikäinen on myös osakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja.

 HJK:n puheenjohtajat 

  Fredrik Wathen (1907–1909)
  Armas Willamo,  Vilho Suvirinne (1910–1.4.1910)
  Lauri Tanner (1.4.1910–1929)
  Tuure Tornivuori (1930–1933)
  Lauri Tanner (1934)
  Eino Lehtola (1935–1937)
  Eero A. Pekonen (1938–1942)
  Lennart Yrjölä (1943–1945)
  Niilo Tammisalo (1946)
  Mikko Holopainen (1947–1950)
  Erkki Linkomo (1951–1957)
  Armas Pyy (1958–1959)
  Olli Lyytikäinen (1960–1965)
  Jukka Salomaa (1966–1967)
  Yrjö Kokko (1968–1971)
  Kari Salonen (1972–1978)
  Pauli A. Valtanen (1979-1982)
  Kari Kontuniemi (1983-15.4.2000)
  Tuomas Lang (15.4.2000)
  Pentti Markkanen (2001–2010)
  Jussi Kuusniemi (2011–2013)
  Kai Koskinen (2014–)

Liiga-HJK ry:n puheenjohtajat 

  Olli-Pekka Lyytikäinen (1991–1996)
  Ari Masalin (1997)
  Olli-Pekka Lyytikäinen (1998–2000)
  Kari Salonen (2001–2006)

Oy:n puheenjohtajat (2001–)

  Olli-Pekka Lyytikäinen (2001–)

Helsingin Jalkapalloklubi 1907-1957Tähtien Tarina - HJK 100 vuottaKlubi 80: kirjoitus Helsingin Jalkapalloklubin 80-vuotiaasta toiminnasta: Helsingin Jalkapalloklubi, 1987.

 HJK Oy 
Nykymuotoisena HJK yhtiöitettiin vuonna 2000. Yhtiömuotoa yritettiin myös aikaisemmin seuran 1990-luvun alun pahojen talousvaikeuksien käynnistämän saneerausohjelman yhteydessä. HJK-Klubi Oy perustettiin 1991, mutta osakeanti epäonnistui eikä seuraan saatu juurikaan uusia sijoittajia. Silloisesta yhtiöstä HJK ry omisti pääosan. Yhtiö laukkautettiin 1996 muun muassa verotussyistä ja edustusjoukkueen toiminta siirtyi takaisin HJK ry:lle.

2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä HJK:n vuosittainen liikevaihto pysyi keskimäärin noin 2 miljoonassa eurossa. 2010-luvulla HJK nousi kestomenestyjäksi kotimaan kentillä ja samalla sen keskimääräinen liikevaihto nousi hieman yli viiteen miljoonaan euroon. Korkeimmillaan seuran liikevaihto oli kyseisellä vuosikymmenellä kaudella 2014, kun HJK pelasi Eurooppa-liigan lohkovaiheessa, jolloin sen liikevaihto nousi lähes 9 miljoonaan euroon. . 2020-luvulla HJK on menestynyt kotimaan kenttien lisäksi myös eurokentillä ja päässyt säännöllisesti mukaan rahakkaisiin eurocupien lohkovaiheisiin, jonka myötä sen keskimääräinen liikevaihto onkin noussut kuluvalla vuosikymmenellä jo noin 8 miljoonaan euroon. HJK:n tulot koostuvat lipputuloista, yrityskumppanuuksista, yritysliikunnasta ja Töölön jalkapallostadionin tapahtumien vuokrasta. Huomattavia tuloja tuovat myös eurocupien palkintorahat sekä pelaajien myynnit, mitkä tosin vaihtelevat vuosittain merkittävästi. HJK saa lisäksi muiden seurojen tapaan vuosittain noin 400 000 euroa Veikkausliigan televisiointisopimuksesta.. HJK:lla oli 2000-luvun alussa myös oma televisiosopimus MTV3:n kanssa.

HJK:n pääsponsorit ovat Adidas, Stadium, Bolt.Works, Lumme Energia, Apu, Carlsberg, Silja Line, OP Uusimaa, Ruutu, Mehiläinen, Foodora ja Turkish Airlines.

 Talouden tunnusluvut 
HJK Oy:n tunnuslukuja 2005–2024Tilikausi  Liikevaihto*  Tulos*  2005  1,59  –0,04   2006  2,46  0,09   2007  2,20  –0,15   2008  2,13  –0,25   2009  1,81  –0,49   2010  3,22  0,05  Arkistolinkki 2011  5,60  1,50   2012  3,755  0,088   2013  3,705  –0,149   2014  8,725  0,338   2015  5,740  0,494   2016  5,025  0,257   2017  4,842  0,253   2018  4,606  0,159   2019  4,160  0,058   2020  3,196  0,046   2021  7,097  0,751   2022  11,0  2,0   2023  9,23  0,400   2024  10,1  0,857  *) miljoonaa euroa

 Pelaajat ja valmentajat 
 Nykyinen joukkue 
Tilanne 11. elokuuta 2025.

 Valmennus ja taustat 
 Väliaikainen päävalmentaja:  Miika Nuutinen
 Valmentaja:  Aleksi Lalli
 Valmentaja:  Mikael Forssell
 Maalivahtivalmentaja ja joukkueenjohtaja:  Ville Wallén
 Videoanalyytikko:  Edgar Reina
 Fysiikkavalmentaja:  Joni Ruuskanen
 Fysioterapeutti:  Toni Taipale
 Fysioterapeutti:  Tony Elomaa
 Lääkäri:  Thomas Brinck
 Lääkäri:  Klaus Köhler
 Huoltaja:  Petteri Jutila
 Huoltaja:  Boris Wistuba-Marino

 Entiset pelaajat 

 Entiset päävalmentajat 

  Yrjö Larha (1933–1944)
  Eino Nuutinen (1945–1947)
  George Duke ,  George SkinnerTuhkunen s. 122. (1948–1949?)
  Eino Nuutinen (1950)
  János Nagy (1951)
  Eino Nuutinen (1952)
  Niilo Nordman (1953–1955)
  Aatos Lehtonen (1956–1958)
  Aulis Rytkönen (pelaajavalmentaja) (1960–1966)
  Aulis Rytkönen (1967–1971)
  Raimo Kauppinen (1972)
  Kai Pahlman, Raimo Kauppinen (1973–1974)
  Aulis Rytkönen, Raimo Kauppinen (1975–1979)
  Martti Kuusela (1980)
  Martti Kuusela, Raimo Kauppinen (1981)
  Raimo Kauppinen, Thure Sarnola (1982)
  Miikka Toivola (1983–1984)
  Jyrki Heliskoski (1985–1989)

  Martti Kuusela (1990)
  Jyrki Nieminen (1991)
  Jari-Pekka Keurulainen (1992–1994)
  Bo Johansson (1995)
  Tommy Lindholm (1996)
  Jari-Pekka Keurulainen,  Martti Kuusela (1996)
  Antti Muurinen (1997–1999)
  Jyrki Heliskoski (2000–2001)
  Keith Armstrong (2002–2007)
  Aki Hyryläinen (2007)
  Antti Muurinen (2007–2012)
  Sixten Boström (2013–2014)
  Mika Lehkosuo (2014–2019)
  Toni Koskela (2019–2023)
  Toni Korkeakunnas (2023)
  Ferran Sibila (2024)
  Toni Korkeakunnas (2025)

Aalto s. 56.Aalto ym s. 335.

 Hall of Fame 

HJK:n Hall of Fame perustettiin seuran 90-vuotisjuhlien yhteydessä, jolloin siihen nimettiin 16 henkilöä. Sittemmin sitä on täydennetty useaan otteeseen.Lehtola s. 226 HJK:n 100-vuotiskaudella 2007 julkaistiin juhlakirja, jossa valittiin HJK:n kaikkien aikojen tähtijoukkue. Valinnoissa painotettiin pelaajan uraa HJK:ssa, ottelumääriä, saavutuksia, tilastoja ja merkitystä seuralle. Pelaajavalmentajaksi valittiin Aulis Rytkönen.Aalto ym. s. 305–307https://www.hjk.fi/uutiset/Miehet-1919

1.  Aulis Rytkönen
2.  Juha Dahllund
3.  Henry Forssell
4.  Atik Ismail
5.  Markku Kanerva
6.  Aatos Lehtonen
7.  Kai Pahlman
8.  Eino Soinio
9.  Miikka Toivola
10.  Jari Europaeus
11.  Paavo Heinonen
12.  Reijo Jalava
13.  Lauri Lehtinen
14.  Jyrki Nieminen
15.  Pasi Rautiainen
16.  Hanna-Mari Sarlin
17.  Niilo Tammisalo
18.  Markku Peltoniemi
19.  Jari Rantanen 
20.  Kari Rissanen
21.  Aki Hyryläinen
22.  Tommi Grönlund
23.  Petri Helin
24.  Mika Lehkosuo
25.  Aarno Turpeinen
26.  Ville Nylund
27.  Christina Forssell
28.  Terhi Uusi-Luomalahti
29.  Markku Palmroos
30.  Aki Riihilahti
31.  Pasi Rasimus
32.  Kaija Salopuro
33.  Heidi Lindström
34.  Ville Wallén
35.  Mikael Forssell
36.  Sanna Malaska
37.  Sebastian Sorsa

 Muut joukkueet 
 Farmijoukkue 

Klubi 04:n toiminta alkoi vuonna 2004, jolloin HJK osti FC Jokerien toiminnan. Koska HJK:lla ei voinut olla kahta liigajoukkuetta, aloitti Klubi 04 toimintansa Kakkosesta. Joukkue nousi Ykköseen kaudeksi 2006 voitettuaan sarjakarsinnoissa VG-62:n. Vuonna 2006 Klubi 04 sijoittui kuudenneksi, mutta seuraavalla kaudella joukkue oli viimeinen ja putosi sarjasta. Kaudeksi 2009 joukkue onnistui jälleen sarjanousussa. Klubi 04 pysyi sarjassa vuoteen 2010 asti, jolloin se putosi. Kaudeksi 2018 Klubi 04 nousi taas Ykköseen, mutta jäi sarjan viimeiseksi ja putosi.

HJK:lla on ollut myös muiden seurojen kanssa farmisopimuksia. Muun muassa vuosina 1994–1997 FC Honka oli HJK:n farmisopimuksen alaisena.

 Juniorit 

HJK:lla on juniorijoukkueet kaikissa poikien ikäluokissa. Lisäksi toimintaa on tyttöjen puolella. Seuralla on omat kaupunginosajoukkueet, ja kaiken kaikkiaan junioripelaajia on noin 1 400. HJK:n juniorijoukkueet toimivat HJK Juniorit ry:n alaisuudessa. HJK Juniorit on pääkaupunkiseudun suurin jalkapalloseura.

HJK on A-pojissa mestaruuksien määrässä toiseksi menestynein ja B-pojissa menestynein seura. HJK on kummankin sarjan menestynein seura maratontaulukossa. Vuoteen 2019 mennessä seura on saavuttanut A-pojissa 14 ja B-pojissa 22 mestaruutta. B-tytöissä HJK on myös menestynein seura.

Kansainvälisen urheilututkimuskeskuksen CIES:n helmikuussa 2015 julkaiseman tutkimuksen mukaan HJK oli Suomen ja Pohjoismaiden suurin ja Euroopan 20. suurin kasvattajaseura. Tutkimus kattoi 468 seuraa 31 eurooppalaisesta pääsarjasta, ja kasvatiksi laskettiin pelaajat, jotka olivat edustaneet seuraa vähintään kolmen vuoden ajan ikävuosina 15–21. Sarjoissa pelasi yhteensä 36 HJK:n kasvattia.

 Naiset 

Seura aloitti naisjoukkueen toiminnan vuonna 1971, jolloin Naisten SM-sarja aloitettiin. Joukkue voitti heti ensimmäisenä vuonna Suomen-mestaruuden.Aalto s. 114–115. HJK hallitsi naisjalkapallon alkuvuosia, sillä se voitti viisi ensimmäistä mestaruutta. Vuosina 1979–1989 joukkue voitti seitsemän mestaruutta. HJK oli myös paras naisjoukkue 1990-luvulla, jolloin se voitti seitsemän mestaruutta. 2000-luvulla naisjoukkue voitti Suomen-mestaruuden vuosina 2000, 2001, 2005 ja 2019. HJK menestyi naisissa myös kansainvälisillä kentillä, ja seura oli mukana vastaperustetussa naisten UEFA Cupissa kaudella 2001–2002. Joukkue eteni aina välieriin asti, jossa sen pudotti jatkopeleistä Umeå IK. Suomemestaruuden jälkeen monet pelaajat lähtivät seurasta, minkä takia HJK ei menestynyt SM-sarjassa edellisvuosien tapaan.Lehtola 2007, s. 281–284.

 Soveltava jalkapallo 
HJK Hurrikaanit -joukkue pelaa sähköpyörätuolijalkapalloa. Laji tuli Suomeen vuonna 2012 ja joukkue aloitti HJK:ssa 2015.

 Saavutukset 
Miehet

 Suomen mestari (33): 1911, 1912, 1917, 1918, 1919, 1923, 1925, 1936, 1938, 1964, 1973, 1978, 1981, 1985, 1987, 1988, 1990, 1992, 1997, 2002, 2003, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2017, 2018, 2020, 2021, 2022, 2023
 SM-hopea (14): 1921, 1933, 1937, 1939, 1956, 1965, 1966, 1982, 1983, 1999, 2001, 2005, 2006, 2016
 SM-pronssi (13): 1954, 1968, 1969, 1974, 1976, 1979, 1980, 1986, 1993, 1994, 1995, 2015, 2024
 Suomen Cupin voittaja (15): 1966, 1981, 1984, 1993, 1996, 1998, 2000, 2003, 2006, 2008, 2011, 2014, 2017, 2020, 2025
 Suomen Cupin hopea (8): 1975, 1985, 1990, 1994, 2010, 2016, 2018, 2021
 Liigacupin voittaja (6): 1994, 1996, 1997, 1998, 2015, 2023
 Liigacupin hopea (3): 1995, 2009, 2012

Nuoret:

A-pojat
 Suomen mestari (14): 1942, 1959, 1974, 1980, 1981, 1982, 1984, 1990, 1997, 2001, 2004, 2005, 2006, 2010
B-pojat
 Suomen mestari (22): 1977, 1978, 1979, 1980, 1982, 1986, 1991, 1992, 1993, 1994, 1997, 2002, 2004, 2005, 2006, 2008, 2009, 2010, 2011, 2014, 2015, 2017http://www.rsssf.com/tablesf/fin-youthchamp.html
Naiset

 Suomen mestari (25): 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1979, 1980, 1981, 1984, 1986, 1987, 1988, 1991, 1992, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2005, 2019, 2024, 2025
 Suomen Cupin voittaja (19): 1981, 1984, 1985, 1986, 1991, 1992, 1993, 1998, 1999, 2000, 2002, 2006, 2007, 2008, 2010, 2017, 2019, 2024, 2025
 Naisten Liigacupin voittaja (4): 2009, 2012, 2023, 2025

 Tilastot 
 Sarjasijoitukset 

KausiSarjaOVTHTM/PMPSTSijaCup-mestaruudet1908Cupvälierä1909Cupvälierä1910Cupvälierä1911Cupmestaruus1912Cupmestaruus1913Cupvälierä1914ei pelattu ensimmäisen maailmansodan takia1915Cupkarsinta1916Cuppuolivälierä1917Cupmestaruus1918Cupmestaruus1919Cupmestaruus1920Cuppuolivälierä1921Cuphopeaa1922Cupvälierä1923Cupmestaruus1924Cupkarsinta1925Cupmestaruus1926Cupvälierä1927Cuppuolivälierä1928Cuppuolivälierä1929Cuppuolivälierä1930SM-karsintatoinen sija1931Mestaruussarja703412-1637. (8)1932Suomensarja540110-481. (6)1933Mestaruussarja1456320-14162. (8)1934Mestaruussarja1454523-18145. (8)1935Mestaruussarja1462632-26144. (8)1936Mestaruussarja1491437-21191. (8)1937Mestaruussarja1484258-24202. (8)1938Mestaruussarja1484243-24201. (8)1939Mestaruussarja1374240-18182. (8)1940Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa välierässä1940/41Mestaruussarja1242622-30105. (8)1942Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa putosi ennen välieriä1943/44Mestaruussarja712420-2247. (8)1945Mestaruussarja (SPL)521211-1355. (6)1945/46Suomensarja (SPL)14110360-25222. (8)1946/47Mestaruussarja (SPL)1443726-41116. (8)1947/48Mestaruussarja (SPL)1462633-27145. (8)1948Mestaruussarja1566332-20184. (16)1949Mestaruussarja22541327-551410. (12)1950Suomensarja18133256-17292. (10)1951Suomensarja18122456-20262. (10)1952Suomensarja18123363-27271. (10)1953Mestaruussarja1873828-22176. (10)1954Mestaruussarja1894531-18223. (10)1955Mestaruussarja1855835-35158. (10)1956Mestaruussarja1893639-28212. (10)1957Mestaruussarja1858526-26186. (10)1958Mestaruussarja1892745-34205. (10)1959Mestaruussarja1845928-39138. (10)1960Mestaruussarja2258944-51189. (12)1961Mestaruussarja2277842-41216. (12)1962Mestaruussarja22641233-571611. (12)1963Suomensarja222011127-18411. (12)1964Mestaruussarja22146242-18341. (12)1965Mestaruussarja22125550-30292. (12)1966Mestaruussarja22107546-30272. (12)Suomen cup1967Mestaruussarja22113859-38255. (12)1968Mestaruussarja22117451-300293. (12)1969Mestaruussarja22115650-32273. (12)1970Mestaruussarja2297637-26255. (12)1971Mestaruussarja261011546-32314. (12)1972Mestaruussarja221011124-32219. (12)1973Mestaruussarja22145336-21331. (12)1974Mestaruussarja22124643-27283. (12)1975Mestaruussarja22821229-37188. (12)1976Mestaruussarja22125540-25293. (12)1977Mestaruussarja2295827-25237. (12)1978Mestaruussarja22137252-29331. (12)1979Mestaruussarja (runkosarja)22107534-24273. (12)Mestaruussarja (loppusarja)29147848.36353. (8)1980Mestaruussarja (runkosarja)22126439-22303. (12)Mestaruussarja (loppusarja)29159548-29243. (8)1981Mestaruussarja (runkosarja)22124640-24282. (12)Suomen cupMestaruussarja (loppusarja)29175757-32251. (8)1982Mestaruussarja (runkosarja)22113853-39255. (12)Mestaruussarja (loppusarja)291541062-47222. (8)1983Mestaruussarja (runkosarja)22108442-28285. (12)Mestaruussarja (loppusarja)29159561-37252. (8)1984Mestaruussarja (runkosarja)22106649-37265. (12)Suomen cup1985Mestaruussarja (runkosarja)22116541-23282. (12)Mestaruussarja (pudotuspelit)42027-51.1986Mestaruussarja221010242-23303. (12)1987Mestaruussarja22153438-14331. (12)1988Mestaruussarja (runkosarja)22162444-22341. (12)Mestaruussarja (loppusarja)272034431. (6)1989Mestaruussarja (runkosarja)22105628-20255. (12)Mestaruussarja (loppusarja)271179295. (6)1990Veikkausliiga (runkosarja)22116540-29283. (12)Veikkausliiga (pudotuspelit)750213-71.1991Veikkausliiga331491061-44515.1992Veikkausliiga33206759-35661. (12)1993Veikkausliiga (runkosarja)22123727-17393. (12)Suomen cupVeikkausliiga (loppusarja)291541034-26493. (8)1994Veikkausliiga26127740-29433. (14)Liigacup1995Veikkausliiga261410244-18523. (14)1996Veikkausliiga (runkosarja)22841026-30288. (12)Suomen cup, LiigacupVeikkausliiga (karsintasarja)271151136-37383. (6)1997Veikkausliiga27184553-18581.Liigacup1998Veikkausliiga27911733-31384. (10)Suomen cup, Liigacup1999Veikkausliiga (runkosarja)22145343-14472. (12)Veikkausliiga (loppusarja)29205453-18652. (8)2000Veikkausliiga33169851-33574. (12)Suomen cup2001Veikkausliiga331910464-19672. (12)2002Veikkausliiga (runkosarja)22153436-16481. (12)Veikkausliiga (loppusarja)292054651. (8)2003Veikkausliiga26176351-15571. (14)Suomen cup2004Veikkausliiga26912542-31396. (14)2005Veikkausliiga26157443-26522. (14)2006Veikkausliiga24136545-18452. (14)Suomen cup2007Veikkausliiga26713631-25347. (14)2008Veikkausliiga26145747-29474. (14)Suomen cup2009Veikkausliiga261410245-21521. (14)2010Veikkausliiga26157443-19521. (14)2011Veikkausliiga33263486-2381 1. (12)Suomen cup2012Veikkausliiga33197763-33641. (12)2013Veikkausliiga33227478-25731. (12)2014Veikkausliiga33209462-25691. (12)Suomen cup2015Veikkausliiga331610752-36583. (12)2016Veikkausliiga331610745-30582. (12)2017Veikkausliiga33237376-17761. (12)Suomen cup2018Veikkausliiga33246361-19781. (12)2019Veikkausliiga (runkosarja)22810428-22344. (12)2019Veikkausliiga (mestaruussarja)27910833-29375. (12)2019Veikkausliiga (eurolopputurnaus)21014-42020Veikkausliiga22146253-17481. (12)Suomen cup2021Veikkausliiga (runkosarja)22154332-12492. (12)2021Veikkausliiga (mestaruussarja)27185441-19591. (6)2022Veikkausliiga (runkosarja)22154334-18491. (12)2022Veikkausliiga (mestaruussarja)27184541-23581. (6)2023Veikkausliiga (runkosarja)22128239-19441. (12)2023Veikkausliiga (mestaruussarja)27158450-26531. (6)2024Veikkausliiga (runkosarja)22134541-21432. (12)2024Veikkausliiga (mestaruussarja)27136844-27453. (6)2025Veikkausliiga (runkosarja)22142659–29443. (12)Suomen cup2025Veikkausliiga (mestaruussarja)321471174–52495. (6)Suomen cup

SeliteOOttelutVVoitotTTasapeliHHäviötTM/PMTehdyt maalit / päästetyt maalitPSTPisteet

 Eurocup-ottelut 

 Q = karsintakierros
 1R = ensimmäinen kierros
 PO = play-off kierros
 HJK:n maalit mainittu ensin.

 Kausi Kilpailu Kierros Maa Vastustaja Tulos1965–1966Euroopan CupQManchester United2–3, 0–61967–1968Cup-voittajien Cup1RWisla Kraków1–4, 0–41974–1975Euroopan Cup 1RValletta FC0–1, 4–12RÅtvidabergs FF0–3, 0–1 1975–1976UEFA CupQHertha Berlin1–4, 1–21979–1980Euroopan Cup1RAjax Amsterdam1–8, 1–81982–1983Euroopan Cup1ROmonia Nicosia0–2, 3–02RLiverpool FC1–0, 0–5 1983–1984UEFA CupQSpartak Moskova0–2, 0–51984–1985UEFA CupQFK Dynamo Minsk0–4, 0–61985–1986Cup-voittajien Cup1RKS Flamurtari Vlorë3–2, 2–12RDynamo Dresden1–0, 2–71986–1987Euroopan Cup 1RAPOEL Nicosia0–1, 3–21988–1989Euroopan Cup1RFC Porto0–3, 2–01989–1990Euroopan Cup 1RAC Milan0–4, 0–11991–1992Euroopan Cup 1RKiovan Dynamo0–1, 0–31993–1994Mestarien liiga QNorma Tallinn1–1, 1–01RRSC Anderlecht0–3, 0–31994–1995Cup-voittajien CupQB71 Sandur5–0, 2–01RBesiktas JK0–2, 1–11995–1996Intertoto CupLohkoFC Girondins de Bordeaux1–1LohkoBohemians3–2LohkoIFK Norrköping1–1LohkoOB Odense1–21996–1997UEFA Cup QFC Pyunik Jerevan1–3, 5–22QChernomorets Odesa2–2, 0–21997–1998Cup-voittajien CupQBelgradin Punainen Tähti1–0, 0–31998–1999Mestarien liiga 1QFC Jerevan2–0, 3–02QFC Metz1–0, 1–1LohkoPSV Eindhoven1–2, 1–3Lohko1. FC Kaiserslautern0–0, 2–5LohkoSL Benfica2–0, 2–21999–2000UEFA CupQShirak Gyumri2–0, 0–12QOlympique Lyonnais0–1, 1–52000–2001UEFA CupQCS Grevenmacher4–1, 0–21RCeltic FC0–2, 2–12001–2002UEFA CupQFK Ventspils2–1, 1–01RAC Parma0–1, 0–22002–2003UEFA CupQFC Gomel0–1, 0–42003–2004Mestarien liiga 1QGlentoran0–0, 1–02QMTK Budapest1–3, 1–02004–2005Mestarien liiga 1QLinfield FC1–0, 1–02QMaccabi Tel-Aviv0–0, 0–12006–2007UEFA CupQDrogheda United1–1, 1–32007–2008UEFA Cup1QFC Etzella Ettelbruck2–0, 1–02QAalborg BK2–1, 0–32009–2010Eurooppa-liiga2QFK Vėtra1–0, 1–32010–2011Mestarien liiga 2QFK Ekranas0–1, 2–03QFK Partizan0–3, 1–22010–2011Eurooppa-liigaPOBeşiktaş JK0–2, 0–42011–2012Mestarien liiga 2QBangor City FC3–0, 10–03QNK Dinamo Zagreb1–2, 0–12011–2012Eurooppa-liigaPOFC Schalke 042–0, 1–62012–2013Mestarien liiga 2QKR Reykjavik7–0, 2–13QCeltic FC1–2, 0–22012–2013Eurooppa-liigaPOAthletic Bilbao0–6, 3–32013–2014Mestarien liiga 2QNõmme Kalju0–0, 1–22014–2015Mestarien liiga 2QFK Rabotnički0–0, 2–13QAPOEL FC2–2, 0–22014–2015Eurooppa-liigaPORapid Wien2–1, 3–3LohkoFC Kööpenhamina2–1, 0–2LohkoClub Brugge0–3, 1–2LohkoTorino FC2–1, 0–22015–2016Mestarien liiga2QFK Ventspils3–1, 1–03QFK Astana0–0, 3–42015–2016Eurooppa-liigaPOFK Krasnodar0–0, 1–52016–2017Eurooppa-liiga1QFK Atlantas2–0, 1–12QPFC Beroe Stara Zagora1–1, 1–03QIFK Göteborg2–1, 0–22017–2018Eurooppa-liiga1QConnah’s Quay Nomads FC0–1, 3–02QFK Shkëndija1–3, 1–12018–2019Mestarien liiga1QVíkingur Gøta2–1, 3–12QFK BATE 0–0, 1–22018–2019Eurooppa-liiga3QNK Olimpija Ljubljana 0–3, 1–4 2019–2020Mestarien liiga1QHB Torshavn 3–0, 2–22QBelgradin Punainen tähti 0–2, 2–12019–2020Eurooppa-liiga3QRiga FC 1–1, 2–22021–2022Mestarien liiga1QFK Budućnost Podgorica 3–1, 4–02QMalmö FF 1–2, 2–22021–2022Eurooppa-liiga3QNeftçi Baku PFK 2–2, 3–0POFenerbahçe SK 0–1, 2–52021–2022KonferenssiliigaLohkoLASK Linz 0–2, 0–3LohkoMaccabi Tel Aviv FC 0–5, 0–3 LohkoAlaškert FC 4–2, 1–02022–2023Mestarien liiga1QFK RFS 1–0, 1–2  JO: 0–0, RP: 5–42QFC Viktoria Plzeň 1–2, 0–52022–2023Eurooppa-liiga3QNK Maribor 2–0, 1–0POSilkeborg IF 1–0, 1–1LohkoAS Roma 0–3, 1–2LohkoPFK Ludogorets Razgrad 1–1, 0–2LohkoReal Betis Balompié 0–2, 0–32023–2024Mestarien liiga1QLarne FC 1–0, 2–22QMolde FK 1–0, 0–22023–2024Eurooppa-liiga3QQarabağ FK 1–2, 1–22023–2024KonferenssiliigaPOFCV Farul Constanța 1–2, 2–0LohkoEintracht Frankfurt 0–6, 0–1LohkoPAOK FC 2–3, 2–4LohkoAberdeen FC 1–1, 2–22024–2025Mestarien liiga1QFK Panevėžys 0–3, 1–12024–2025Konferenssiliiga3QFC Dečić 1–0, 1–2  (JO: 0–0, RP: 4–3)POKÍ Klaksvík 2–2, 2–1Liiga (v)FC Lugano 0–3Liiga (k)FK Dinamo Minsk 1–0Liiga (k)NK Olimpija Ljubljana 0–2Liiga (v)Panathinaikos FC 0–1Liiga (k)Molde FK2–2Liiga (v)Real Betis Balompié0–12025–2026Konferenssiliiga1QNSÍ Runavík 0–4, 4–0  (JO: 1–0)2025–20262QPFK Arda Kărdžali 0–0, 2–2  (JO: 0–0, RP: 3–4)

 Kilpailu Ottelut Voitot Tasapelit Tappiot Tehdyt  Päästetyt Mestarien liiga / Euroopan Cup86311540108133Cup-voittajien Cup126151824Eurooppa-liiga / UEFA Cup7822134380152Intertoto Cup412166Konferenssiliiga2876153054Yhteensä2076737103242369
Tilanne 31.7.2025 pelatun ottelun jälkeen.

 Pelaajatilastot 
Helsingin Jalkapalloklubissa eniten otteiluita on pelannut Reijo Jalava, joka pelasi urallaan 304 pääsarjatason ottelua ja lisäksi useita myös Suomensarjassa. Veikkausliigassa aikana eniten otteluja pelasi Aarno Turpeinen.

Helsingin Jalkapalloklubin paras maalintekijä on Aatos Lehtonen, joka pelasi koko uransa seurassa. Hän teki kaikkiaan 109 maalia, jolla hän on pääsarjatason maalintekijätilastossa sijalla 14. Veikkausliigamaaleja on tehnyt eniten Juho Mäkelä.

Päivitetty kauteen -2019

 Eniten pääsarjaotteluita

 Sija  Pelaaja  Vuodet  Ottelut  1 Reijo Jalava    1949–1969  304  Vuorinen, Kasila s. 101. 2 Sebastian Sorsa     2004–2007, 2009–2016  270  http://www.veikkausliiga.hs.prewise.com/ennatykset_index.htm, http://www.veikkausliiga.com/pelaajat/96668/sorsa-sebastian 3 Markku Kanerva  1983–1990, 1994–1998  266 Vuorinen, Kasila s.  117. 4 Ville Wallén  2000–2001, 2003, 2005–2013  263   5 Henry Forssell  1968–1980  247  Vuorinen, Kasila s. 49. 6 Juha Dahllund   1972–1976, 1978–1985  236  Vuorinen, Kasila s. 37. 7 Lauri Lehtinen  1943–1962  231  Vuorinen, Kasila s. 176. 8 Jari Europaeus  1981–1984, 1990–1995  226  Vuorinen, Kasila s. 45. 9 Aarno Turpeinen 1995–2004  225  Vuorinen, Kasila s. 351. 10 Erfan Zeneli    2005–2008, 2010-2015, 2019  208  https://www.transfermarkt.com/erfan-zeneli/leistungsdatenverein/spieler/37351 Eniten pääsarjamaaleja 

 Sija  Pelaaja  Vuodet  Maalit  Ottelut  1 Aatos Lehtonen  1934–1947  109  101  Vuorinen, Kasila s. 178. 2 Pentti Styck  1954–1962  98  133  Vuorinen, Kasila s. 327. 3 Atik Ismail  1975–1976, 1978–1979, 1981–1984  97  165  Vuorinen, Kasila s. 99. 4 Sulo Salo  1932–1949  75  148  Vuorinen, Kasila s. 306. 5 Kai Pahlman  1965–1969  74  102  Vuorinen, Kasila s. 249. 5 Juho Mäkelä  2003–2005, 2008–2010, 2012  74  156   7 Pekka Talaslahti  1965–1971  68  119  Vuorinen, Kasila s. 336. 8 Ismo Lius  1991–1992, 1994–1996  62  79  Vuorinen, Kasila s. 191. 9 Mika Kottila  1994–1995, 1997–1998, 2002–2004  56  158  Vuorinen, Kasila s. 150. 10Akseli Pelvas  2007–2013, 2016–2019  52  143  https://www.transfermarkt.com/akseli-pelvas/leistungsdatenverein/spieler/47784

 Muut lajit 
Jalkapallon ohella Helsingin Jalkapalloklubin virallisia lajeja ovat olleet jääpallo, jääkiekko, tennis, taitoluistelu,
käsipallo ja keilailu. Lisäksi seurassa on harrastettu yleisurheilua, luistelua, soutua, rugbya sekä maahockeyta, jaostoja näille lajeille ei kuitenkaan ollut ja usein niitä harrastettiin vain lyhyen aikaa ja kokeiluluontoisesti Tuhkunen s. 13Jalkapallopääkaupunki, Harri Kumpulainen, markkinointiviestintä kärki, 2014,

 Jääpallo 

Jääpalloa pelattiin HJK:ssa vuosina 1909–1963. Seura menestyi lajissa hyvin erityisesti 1920-luvulla, jolloin se oli finaalissa seitsemän kertaa. 1930-luvulla menestys hiipui ja toisen maailmansodan jälkeen HJK sahasi liigan ja Suomensarjan välillä ja lopulta putosi maakuntasarjaan.Tuhkunen s. 120–127. Toiminta lakkasi, kun se karsittiin HJK:n talousvaikeuksien vuoksi 1963. HJK voitti lajissa kaikkiaan viisi mestaruutta, kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Vuosien varrella 22 HJK-pelaajaa edusti maajoukkuetta.

Saavutukset:
 Suomen mestari (5): 1921, 1923, 1924, 1928, 1937
 SM-hopea (3): 1925, 1927, 1946
 SM-pronssi (2): 1938, 1941

Kaudet SM-kilpailuissa (ei pelattu 1940, 1942) (40): 
1912, 1915-1948, 1950, 1952-1957
Kaudet Suomensarjassa (7): 
1949, 1951, 1958-1962
Kaudet Maakuntasarjassa (1):
1963
 Jääkiekko 

Jääkiekkoa pelattiin HJK:ssa vuosina 1928–1972. Ennen toista maailmansotaa HJK menestyi hyvin voittaen kolme mestaruutta ja ollen muilla mitaleilla seitsemän kertaa. Sodan jälkeen menestys oli vaatimattomampaa kunnes HJK 1960- ja 1970-luvun taitteessa panosti merkittävästi lajiin. Seura kuitenkin ajautui talousvaikeuksiin ja jääkiekkojaosto fuusioitui Karhu-Kissojen kanssa Helsingin Jääkiekkoklubiksi 1972.

Saavutukset:
 Suomen mestari (3): 1929, 1932, 1935 
 SM-hopea (6): 1931, 1933, 1938, 1939, 1941, 1972
 SM-pronssi (2): 1936, 1937
 Suomen Cupin voittaja 1970 (1)

Kaudet SM-sarjassa(ei pelattu 1930, 1940, 1942) (36):
1928-1947, 1949-1955, 1957-1966, 1971-1972
Kaudet Suomensarjassa(6): 
1948, 1956, 1967-1970

 Tennis 
Tennistä harrastettiin HJK:ssa vuodesta 1916-1920-luvun alkuunTuhkunen s. 25.

 Taitoluistelu 
Taitoluistelu kuului HJK:n ohjelmaan vuosina 1966–1972. Toiminta siinä oli varsin menestyksekästä, sillä HJK:n luistelijat voittivat yhteensä kuusi Suomen-mestaruutta. Myös taitoluistelu lakkautettiin talouskriisin jälkimainingeissa, kun sen toiminta siirtyi Helsingin Taitoluisteluklubille.

Suomen mestarit:Aalto ym, s. 321.
Pia Wingisaar: 1966, 1967
Anuliisa Numminen: 1970
Tarja Säde: 1971
Tarja Näsi: 1972

 Käsipallo 
Käsipalloa pelattiin HJK:ssa vuosina 1943–1976. HJK pelasi miesten pääsarjatasolla kahdeksan kautta ja naisten pääsarjatasolla kaksikymmentä kautta, lisäksi yhdistelmäjoukkue UK-HJK pelasi miesten pääsarjassa yhden kauden ja naisten pääsarjassa kaksi kautta. HJK voitti lajissa yhden hopean ja kaksi pronssia, naisten paras sijoitus on neljäs.http://nsm.finnhandball.net/historia/sm-sarjan-sijataulukot/

Saavutukset:
 SM-hopea (1): 1944
 SM-pronssi (2): 1945, 1946

Kaudet SM-sarjassa (8+1):http://msm.finnhandball.net/historia/sm-sarjan-sijataulukot/
1944-1946, 1950, 1952, 1954, 1974, 1976, 1978

Kaudet naisten SM-sarjassa (20+2):
1953-1954, 1956-1957, 1959-1960, 1962-1977

 Keilailu 
Keilailu oli HJK:n ohjelmassa vuosina 1924-1925, sekä 1943Tuhkunen s. 100.. Keilailijat liittyivät vuonna 1925 Helsingin Keilaajiin jonka olivat perustaneet pitkälti Klubista aiemmin vuonna eronneet keilailijatTuhkunen s. 46. s. 49.

 Yhteistyökumppanit ja kumppanuudet 
Helsingin Jalkapalloklubi on solminut useita yhteistyösopimuksia eri organisaatioiden kanssa osana seuran kaupallista, urheilullista ja tapahtumatoimintaa. Veikkaus on toiminut HJK:n pääyhteistyökumppanina eurooppalaisissa kilpailuissa, tarjoten otteluihin ja sisältöihin liittyviä palveluja.https://www.hjk.fi/en/artikkelit/miehet/kumppanit/veikkaus-on-hjkn-paayhteistyokumppani-eurooppa-liigassa-2/

Seura on tehnyt monivuotista yhteistyötä useiden yritysten kanssa. Scandic Hotels Oy toimii HJK:n virallisena majoituskumppanina, ja OP Uusimaa on jatkanut kumppanuuttaan seuran kanssa. Lisäksi Tallink Silja on ollut HJK:n pitkäaikainen yhteistyökumppani, Stadium toimii varustekumppanina ja Mehiläinen vastaa seuran terveyspalveluyhteistyöstä.https://www.hjk-j.fi/seura/uutiset/kategoria/yhteistyokumppanit/

HJK on tehnyt yhteistyötä myös vastuullisuuteen ja tapahtumatuotantoon liittyvissä kokonaisuuksissa muun muassa Lassila & Tikanojan ja Lumme Energian kanssa. Graafisen tuotannon ja tapahtumamateriaalien osalta seura on tehnyt yhteistyötä Granon kanssa.https://www.hjk.fi/artikkelit/category/miehet/kumppanit/

Vuonna 2025 HJK solmi yhteistyösopimuksen kotimaisen Fais Finland Oy:n kanssa, jonka myötä Fais vastaa seuran fanituotemyynnistä ja HJK Store -verkkokaupasta osana koko seurayhteisön kattavaa fanituotekokonaisuutta.https://www.veikkausliiga.com/uutiset/2025/03/03/hjk-ja-fais-avaavat-uuden-koko-seurayhteison-hjk-storen

 Lähteet 


 Tiitta, Allan: 1907–1959 teoksessa Tähtien Tarina
 Aalto, Seppo: 1960–1975 teoksessa Tähtien Tarina
 Sulkava, Esa: 1976–1995 teoksessa Tähtien Tarina
 Lehtola, Erkka: 1996–2007 teoksessa Tähtien Tarina






 Viitteet 

 Kirjallisuutta 




 Aiheesta muualla 

 HJK:n virallinen sivusto
 Kannattajaryhmä Forza HJK:n sivusto
 HJK Veikkausliigan sivuilla 
 HJK YLE:n Elävässä arkistossa
 Pallo jalassa. HS Kuukausiliite 6/2006 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit