Tyko Brahe

Tyko Brahe (oikealta nimeltään Tyge Ottesen Brahe; 14. joulukuuta 1546 Knutstorpin linna – 24. lokakuuta 1601 Praha) oli tanskalainen tähtitieteilijä. Hän oli omana aikanaan myös tunnettu astrologi ja alkemisti. Hän rakennutti Venin saarelle kaksikin observatoriota, ensin Stjerneborgin ja hiukan myöhemmin isomman ja paremmin varustetun Uranienborgin, mistä tuli varhainen "tutkimusinstituutti". Kummastakaan rakennuksesta ei ole edes peruskiviä jäljellä. Rakennusten ulkonäkö tunnetaan vain niistä tehtyjen piirrosten ja maalausten perusteella. 

Julkaisutoiminnan takia hän omisti kirjapainon ja paperimyllyn. Brahen tunnetuin apulainen oli Johannes Kepler.

 Varhainen elämä ja perhe 
Tyko Brahe syntyi 14. joulukuuta 1546 nykyisen Ruotsin alueella Skånessa. Alue kuului tuolloin Tanskan kuningaskuntaan. Hän syntyi Knutstorpin linnassa, ja hänen vanhempansa Otte Brahe ja Beate Bille kuuluivat tanskalaiseen aateliin. Tyko Brahen tanskalainen etunimi oli Tyge, mutta hänestä alettiin pian käyttämään latinalaistettua nimeä Tycho.

Tyko Brahen kasvatti hänen rikas ja lapseton setänsä Jørgen Brahe ja tämän vaimo Inger Oxe. Tykon omien sanojensa mukaan hänen setänsä vei hänet hänen vanhempiensa tietämättä, kun hän oli kaksivuotias. Tapaus ei kuitenkaan ilmeisesti aiheuttanut suvun sisällä mitään kitkaa, eivätkä Tykon vanhemmat yrittäneet saada poikaa takaisin.

 Yliopisto-opinnot 
Jørgen Brahe kasvatti Tykon Tosterupin linnassa Skånessa ja rahoitti tämän opinnot. Tyko aloitti 12-vuotiaana oikeustieteen opinnot Kööpenhaminan yliopistossa, missä hän opiskeli vuodet 1559–1562.

Tyko Brahe innostui tähtitieteestä kesken oikeustieteen opintojensa. Häneen vaikutti erityisesti 21. elokuuta 1560 tapahtunut täydellinen auringonpimennys. Hän kertoi monesti myöhemmin, kuinka ei ole pystynyt ikinä unohtamaan tapausta. Kööpenhaminassa Brahe jatkoi kuitenkin setänsä toiveiden mukaisesti oikeustieteen opintoja, mutta tutustui itsenäisesti tähtitieteesen. Matematiikan professori auttoi Brahea saamaan ainoan saatavilla olleen painetun tähtitieteen kirjan, Klaudios Ptolemaioksen Almagestin, ja toiset opettajat auttoivat häntä rakentamaan pieniä maapalloja, joiden avulla tähtien sijainteja pystyi määrittelemään.

 Opiskelua ja havaintoja ulkomailla 
Brahen ottovanhemmat päättivät lähettää Tykon lopulta ulkomaille opiskelemaan, ja tämä lähti helmikuussa 1562 Leipzigin yliopistoon. Hänen aineensa siellä olivat klassiset kielet ja kulttuuri, mutta hän otti mukaansa myös tähtieteen kirjoja ja alkoi elokuussa 1563 tehdä itsenäisesti havintoja. Brahen toinen ylösmerkitsemä havainto oli Jupiterin ja Saturnuksen konjunktio. Brahe huomasi, että sekä almanakat että efemeridit ennustivat tapahtuman väärin. Nikolaus Kopernikuksen taulukot olivat useita päiviä väärässä, ja Brahe päätti omistautua taivaanilmiöiden tarkkailulle olemassaolevien taulukoiden korjaamiseksi.

Brahe palasi kotiinsa toukokuussa 1565, mutta jo seuraavassa kuussa hänen setänsä kuoli pelastaessaan kuningasta. Brahe oli vielä alle 18-vuotias, ja hän palasi biologisten vanhempiensa luokse. Hänen isänsä johti tuossa vaiheessa Helsingborgin linnaa.

Brahe lähti uudelle matkalle vuonna 1566 ja vieraili Wittenbergin ja Rostockin yliopistoissa. Rostockissa hän ajautui etäisen sukulaisensa Manderup Parsbergin kanssa kaksintaisteluun. Brahe menetti taistelussa osan nenästänsä, ja hänelle tehtiin tekonenä huhtikuussa 1567. Sen luultiin olleen hopeaa ja kultaa, mutta vuonna 2010 tehdyissä tutkimuksissa sen havaittiin olevan messinkiä.

Brahe ei viihtynyt kauaa Skånessa, vaan lähti pian uudestaan matkoille ja vieraili Rostockissa, Baselissa, Freiburgissa ja Augsburgissa. Viimeksi mainitussa hän suunnitteli joitakin omia tähtitieteellisiä laitteita ja sai tukijan rahoittamaan niiden valitsamista. Brahe rakensi muun muassa suuren kvadrantin kaupungin ulkopuolelle.

 Oma observatorio 
Brahe saapui takaisin Tanskaan vuoden 1570 lopussa kuultuaan isänsä sairastuneen. Brahen isä kuoli toukokuussa 1571, ja pian tämän jälkeen  Brahe alkoi rakentaa observatoriota Herrevadin luostariin.

Marraskuun 11. päivänä vuonna 1572 Brahe havaitsi yllättäen uuden tähden Kassiopeian tähdistössä. Hän tarkkaili sitä tiiviisti ja tuli siihen johtopäätökseen, että kyseessä oli uusi taivaalla paikallaan pysyvä tähti. Nykyään tiedetään, että kyse oli supernovaräjähdyksestä, ja ”uutta tähteä” kutsutaan nykyisin Tykon novaksi (SN 1572).

Vuonna 1573 Brahe julkaisi havaintonsa teoksessa De nova stella (lat. uudesta tähdestä). Kirja haastoi perinteiset näkemykset maailmankaikkeudesta. Kahdeksannessa taivaan sfäärissä oli komeettoja ja liikkuvia planeettoja eikä siellä Kuun takana voinut olla tähtiä. Tähtitiede perustui tuolloin vielä hyvin pitkälle antiikin ajan havaintoihin. Kirja herätti tyrmistystä myös papiston keskuudessa. Siihen aikaan nimittäin uskottiin vakaasti, että tähdet olisivat jumalaista alkuperää, eikä maailmankaikkeuteen ollut syntynyt mitään uutta sen jälkeen kun Jumala oli lopettanut luomistyönsä.

Brahe opetti syyskuusta 1574 seuraavaan kevääseen tähtitiedettä Kööpenhaminan yliopistossa. Sen jälkeen hän teki uuden ulkomaanmatkan ja vieraili muun muassa Hessen-Kasselin maakreivin Vilhelm IV:n luona. Brahe vaikuttui Vilhelmin Kasselin perustamasta observatoriosta. Palattuaan vuoden 1575 lopussa Tanskaan Brahe oli jo päättänyt asettua Baseliin. Tanskan kuningas Fredrik II ei kuitenkaan halunnut päästää maansa tunnetuinta tieteilijää pois ja ehdotti tälle observatorion rakentamista Tanskaan.

Fredrik antoi Brahelle Juutinraumassa sijaitsevan Hvenin saaren, johon tämä rakensi Tanskan kruunun taloudellisella tuela oman observatorion. Brahe kutsui rakennelmaa Uranienborgiksi kreikkalaisen mytologian tähtitieteen muusan Uranian mukaan.

Brahe oli sekä tieteilijä että käsityöläinen, ja hän halusi observatorion ja sen ympäristön olevan innovatiivista ja kaunista. Hän toi rakennustöihin mukaan augsburgilaisia käsityöläisiä rakentamaan tähtitieteellisiä laitteita sekä italialaisia ja alankomaalaisia taiteilijoita ja arkkitehteja suunnittelu- ja koristelutöihin. Brahe perusti myös painotalon.

Brahen tukija kuningas Fredrik II kuoli huhtikuussa 1588, ja tämän poika nousi kuninkaaksi nimellä Kristian IV, joka myöhemmin lopetti Brahen tuen. Brahe oli aina kohdellut Hvenin saaren asukkaita huonosti, mutta ei varsinaisesti huonommin kuin muut ajan aateliset. Brahe toiminta alkoi kuitenkin 1590-luvulla saavuttaa kohtuutonta tasoa. Ilmeisesti hän alkoi nähdä itsensä jo liian merkittävänä suuruutena. Kuningas Kristian puolestaan menetti luottamuksensa Braheen, kun tämä ei korjannut Kristianin isän Frederikin hautapaikkaa Roskildesta, vaikka se kuuluikin Brahen maaomistuksiin.

Brahen oli pakko lähteä saareltaan vuonna 1597 ja asettui kaksi vuotta myöhemmin Prahaan. Hän oli asunut siinä välissä lyhyen aikaa ensin Rostockissa ja sitten Wandsbekissä. Brahe onnistui pääsemään Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Rudolf II:n suosioon, ja hänet nimitettiin keisarilliseksi matemaatikoksi. Brahe sai avukseen muun muassa Johannes Keplerin.

Brahe kuoli 24. lokakuuta 1601. Kepler viimeisteli hänen elämäntyönsä ja julkaisi Brahen tähtiluettelon Astronomiae Instauratae Progymnasmata, joka sisälsi 777 tähden sijaintitiedot. Tyko Brahe oli ensimmäisiä jotka tajusivat järjestelmällisen havaitsemisen tärkeyden tähtitieteessä. Tätä saavutusta voisi hyvin verrata Galileo Galileihin, joka alkoi ensimmäisenä soveltaa empiiristä tutkimusta. Ilman Brahen tutkimustuloksia Kepler ei välttämättä olisi keksinyt lakejaan planeettojen radoista.

 Kuolema 
Tarinan mukaan tähtitieteilijä kuoli virtsarakon pullistumaan juotuaan liikaa viiniä päivällisellä Rosenbergin paronin kanssa. Brahe pelkäsi etikettirikettä niin paljon, ettei poistunut pöydästä.  

Brahen kuolemansyy on yhä epäselvä, mutta vuonna 2016 tehdyn tutkimuksen mukaan kyse ei ollut akuutista myrkytyksestä.Tiede osoitti italialaisluostarin pyhimysmyytin todeksi. Yle uutiset 26.9.2017 (jutun lopussa) Brahe saattoi kuolla virtsarakon tulehdukseen. Hänen epäillään yrittäneen hoitaa itseään elohopeaa sisältäneillä lääkkeillä, joka selittää korkean elohopeamäärän hänen elimistössään. Brahe kuoli aamulla yhdeksän ja kymmenen välillä.

On myös esitetty epäilyjä siitä, että Brahen olisi murhannut Kepler. Joshua Gilder and Anne-Lee Gilder (2005). Heavenly Intrigue: Johannes Kepler, Tycho Brahe, and the Murder Behind One of History's Greatest Scientific Discoveries. Anchor.  () Väite perustuu 1990-luvulla tehtyihin oikeuslääketieteellisiin tutkimuksiin, jotka perustuivat vuonna 1901 haudasta otettuihin hiusnäytteisiin. Vertaamalla hiusten kasvunopeutta Brahen hiuksista löytyneisiin elohopeamääriin on pystytty päättelemään, milloin ja minkä kokoisina annoksina Brahe oli elohopeaa saanut. Koska Brahen elämän loppuvaiheista on tarkat päiväkirjat, on voitu osoittaa, että Kepler oli käytännössä ainut mahdollinen henkilö, joka olisi voinut myrkyttää Brahen. Vuonna 2010 hauta avattiin uudelleen, jotta kuolinsyy pystyttäisiin määrittelemään tarkemmin.

Kunnianosoitukset
pienoiskuva|Boeing 737, jonka pyrstöön Brahen kuva oli maalattu.
Brahen mukaan on nimetty pikkuplaneetta 1677 Tycho Brahe. Kohteen löysi suomalainen tähtitieteilijä Yrjö Väisälä vuonna 1940.

Brahen mukaan on nimetty eteläisellä Kuun ylängöllä sijaitseva merkittävä kuun törmäyskraatteri Tycho.

Brahen kuva on ollut maalattuna yhden Norwegian Air Shuttlen sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737-800 -koneen pyrstöön.

 Lähteet 

Kirjallisuutta
 Thoren, Victor E.: The Lord of Uraniborg: a biography of Tycho Brahe (Cambridge University Press, 1990) () (520 sivua)

Aiheesta muualla









Luokka:Tanskalaiset tähtitieteilijät
Luokka:Astrologit
Luokka:Alkemistit
Luokka:Vuonna 1546 syntyneet
Luokka:Vuonna 1601 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit