Millennium-teknologiapalkinto

Millennium-teknologiapalkinto on joka toinen vuosi jaettava suomalainen kunnianosoitus ihmisten elämän laatua parantavan teknologian kehittäjille. Palkintosumma on yli miljoona euroa. Palkittu saa rahapalkinnon lisäksi tunnustuksena kuvanveistäjä Pekka Jylhän suunnitteleman ”Milky Way”-palkintoesineen. Millennium-teknologiapalkinnolla pyritään myös kasvattamaan Suomen mainetta korkean teknologian maana. Palkinnon jakaa Tekniikan Akatemia-säätiö (TAF, ent. Millennium-palkintosäätiö), ja sen suojelijana toimii tasavallan presidentti.

Vuoteen 2023 saakka palkintosumma rahoitettiin Suomen valtion budjettivaroista. Palkinnon jakamiseen liittyvät kulut ja säätiön muu toiminta rahoitetaan säätiön sijoitusvarallisuuden tuotoilla ja kumppanuusmaksuilla.

Vuodesta 2021 alkaen palkintoa on juhlistettu kansainvälisellä Millennium Innovation Forum -konferenssilla, joka järjestetään yhdessä palkintoseremonian kanssa. Palkinnon nimeä kantavat myös lapsille ja nuorille vuonna 2018 lanseerattu Millennium Youth Prize -haastekilpailu ja vuonna 2021 ensi kertaa järjestetty Millennium Graduate Student Contest (ent. Millennium Pitching Contest), jossa jatko-opiskelijat esittelevät tutkimustaan lyhyen pitchin muodossa. Orpon hallitus suunnittelee palkinnon lakkauttamista.

Millennium-teknologiapalkinto jaetaan seuraavan kerran 30.10.2024.

 Historiaa 
Ideaa palkinnosta kehiteltiin Suomen akateemisissa teknologiapiireissä, ja sen julkisti akateemikko Pekka Jauho vuonna 1999​. Samana vuonna yhdysvaltalainen Arthur J. Collingsworth toi suomalaisille poliitikoille ajatuksen, että Suomi olisi ihanteellinen maa jakamaan kansainvälistä teknologiapalkintoa​. Riippumattoman säätiön perustamista ehdotti työryhmä, jota johti Teknillisten Tieteiden Akatemian esimies Jaakko Ihamuotila​. Suomen teknologiapalkintosäätiö perustettiin joulukuussa 2002, ja sen ensimmäisenä asiamiehenä toimi diplomi-insinööri Ossi Kokkonen.

Vuosina 2004–2009 Millennium-palkintosäätiön asiamiehenä toimi Tekniikan Akatemian toiminnan käynnistämisestäkin vastannut tekniikan tohtori Tapio Alvesalo. Tämän jälkeen asiamiehenä ovat toimineet tekniikan tohtori Ainomaija Haarla (2009–2013), tekniikan tohtori Juha Ylä-Jääski (2013–2017), tekniikan tohtori Ari Ahonen (2018–2019) ja tekniikan tohtori Markku Ellilä (2019–2024). DI Maija Liiri-Virmiala (1.1.2025–).

Palkintoraha on vuodesta 2004 alkaen maksettu työ- ja elinkeinoministeriön budjetista. Vuonna 2023 Orpon hallitus päätti, ettei valtio enää myönnä rahaa Millennium-teknologia­palkinnolle. Tekniikan Akatemia -säätiön hallitus päätti kuitenkin jakaa vuoden 2024 Millennium-teknologia­palkinnon suunnitellusti. Säätiö pyrkii hankkimaan tarvitsemansa rahat muuta kautta tai viime kädessä kattamaan summan omalla ­pääomallaan, jotta kansainvälistä mainehaittaa saataisiin pienennettyä.

 Jakoperusteet 
Millennium-teknologiapalkinnon sääntöjen (Terms of Reference) mukaan palkinto korostaa tieteen ja innovaatioiden merkitystä ihmiskunnan hyvinvoinnille ja tasa-arvolle. Palkinto myönnetään uraauurtavalle teknologian innovaatiolle, joka:

• parantaa elämänlaatua

• edistää kestävää kehitystä, kuten maapallon resurssien tehokasta käyttöä, biodiversiteettiä, tai ilmastonmuutosten vaikutusten lieventämistä

• luo käytännön sovellutuksia, joilla on maailmanlaajuista kaupallista potentiaalia

• luo uutta saavutettavaa sosioekonomista arvoa

• edistää edelleen huippututkimusta sekä tieteen ja teknologian kehitystä

Palkinto perustuu nimeämisille, joita otetaan vastaan organisaatioilta (esim. yliopistot, tutkimuslaitokset, yritykset, yhteisöt) kaikkialta maailmasta. Nimeämisiä arvioi kansainvälinen palkintolautakunta, jonka työtä tukee esiraati ja vaihtuvat ulkopuoliset asiantuntijat. Tekniikan Akatemia -säätiön hallitus valitsee voittajan kansainvälisen palkintolautakunnan ehdotuksen perusteella.

 Palkitut 
VuosiKeksijäKansallisuusInnovaatioSelite 2004 Tim Berners-Lee  Britannia World Wide Web Englantilainen Berners-Lee on World Wide Webin kehittäjä. Palkinto ojennettiin Helsingissä 15. kesäkuuta 2004. 2006 Shūji Nakamura  Japani (synt.) Yhdysvallat (kansal.) LED-valo (sininen ja valkoinen) Japanilainen Nakamura on sinisen ja valkoisen LED-valon kehittäjä. Palkinto ojennettiin Helsingissä 8. syyskuuta 2006. 2008 Robert Langer Yhdysvallat Biomateriaali Yhdysvaltalainen Langer on tehnyt innovaatioita lääkeaineiden annostelemiseksi ja keinokudosten kasvattamiseksi. Palkinto ojennettiin Helsingissä 11. kesäkuuta 2008. 2010 Michael Grätzel Sveitsi Aurinkokenno Sveitsiläinen Grätzel on kehittänyt uudentyylisen aurinkokennon, jonka tekniikka perustuu keinotekoiseen kasvien fotosynteesin jäljittelyyn. Palkinto ojennettiin Helsingissä 9. kesäkuuta 2010. 2012 Linus TorvaldsShinya Yamanaka  Suomi Japani Linux-ytimen kehityskantasolututkimus Torvalds palkittiin uuden avoimen lähdekoodin käyttöjärjestelmän kehittämisestä, joka johti laajalti käytettyyn Linuxin kernelin eli käyttöjärjestelmän ydinohjelman syntyyn. Yamanaka palkittiin ansioistaan kantasolututkijana. Yamanaka on kehittänyt uuden menetelmän tuottaa monikykyisiä, indusoituja pluripotentteja kantasoluja, käyttämättä alkion kantasoluja. 2014 Stuart ParkinBritannia Massamuistien kehittäminen Parkinin innovaatioiden ansiosta magneettisten muistien tallennuskapasiteetti on kasvanut merkittävästi. 2016 Frances Arnold Yhdysvallat Uusi entsyymien valmistusmenetelmä, suunnattu evoluutio. Arnoldin työn ansiosta tutkijat ja lääketeollisuus, biopolttoaineiden tuottajat ja monet muut teollisuudenalat ovat saaneet käyttöönsä menetelmän tärkeiden entsyymien valmistamiseksi.Hs.fi Tiede 2018 Tuomo Suntola Suomi Atomikerroskasvatusteknologia.Suomalaismies kehitti jo 70-luvulla älypuhelimet mahdollistavan teknologian, mutta maailma ei ollut siihen vielä valmis. Yle uutiset 22.5.2018Suntolan palkittu atomikerroskasvatusteknologia on maailmanlaajuisessa käytössä oleva nanoteknologinen menetelmä. ALD-teknologialla valmistetaan muutaman atomikerroksen vahvuisia ohutkalvoja esimerkiksi mikroprosessoreihin ja muistikomponentteihin. Menetelmällä voidaan pinnoittaa monimutkaisia kolmiulotteisia rakenteita tarkasti atomikerros kerrallaan. 2020* Shankar Balasubramanian ja David Klenerman Yhdistynyt kuningaskunta Nopean geenisekvenssimenetelmän kehitys Brittiläiset kemian professorit Balasubramanian ja Klenerman kehittivät yhdessä erittäin nopean geenisekvensointimenetelmän (Solexan-Illuminan menetelmä). Menetelmää pidetään tärkeimpänä uuden sukupolven sekvensointitekniikkana (NGS) eli massiivisen rinnakkaisena sekvensointitekniikkana. Tässä sekvensoidaan suuri määrä DNA-näytteen silputtuja 100–1000 emäsparin pätkiä samanaikaisesti (rinnakkaisesti). Vuonna 1997 Cambridgen yliopistossa alkaneen tutkimustyön synnyttämä keksintö on ollut ratkaisevassa roolissa biotietieteellisen ja lääketieteellisen diagnostiikan kehityksessä 2000-luvulla. Sillä on suuri merkitys lääketieteellisen tutkimuksen ohella esimerkiksi kasvitautien torjunnassa, ruoantuotannon edistämisessä sekä ekologian ja monimuotoisuuden tutkimuksessa. DNA:n sekvensoinnin ohella NGS-menetelmiä on käytetty RNA:n sekvensointiin esimerkiksi COVID-19-sairautta aiheuttavien koronavirusten luokittelussa. Tämä on nopeuttanut esimerkiksi rokotteiden kehittämistä. 2022 Martin Green Australia PERC-kennon kehittäminen. 2024Bantval Jayant BaligaIntiaInsulated Gate Bipolar Transistor (IGBT) -teknologian kehittäminen.Palkintolautakunnan mukaan Baligan kehittämä IGBT on ollut tehoelektroniikan tärkein puolijohdekomponentti  viimeiset 40 vuotta. IGBT:tä käyttävät tuuli- ja aurinkoenergialaitokset, sähkö- ja hybridiautot ja yleensä sähkömoottorit. Se on parantanut sähkölaitteiden tehokkuutta ja alentanut tuotannon hintaa. Sen ansiosta hiilidioksidipäästöjä on voitu alentaa yli 82 gigatonnia 30 viime vuoden aikana. 
*Palkintoseremonia siirrettiin COVID-19-pandemian vuoksi ja järjestettiin 18.5.2021.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Millennium-teknologiapalkinto
 Tekniikan Akatemia -säätiö
 Tuhat ja yksi teknologiapalkintoa – Tekniikka&Talous

Luokka:Tieteen ja tekniikan palkinnot
Luokka:Suomen tiede ja tekniikka