Solmu

Solmu on tapa kiinnittää lanka, naru tai köysi sitomalla. Solmuja on useisiin eri tarkoituksiin, esimerkiksi kahden köyden päiden liittämiseen toisiinsa, köyden kiinnittämiseksi esineeseen tai lenkkiin, silmukan muodostamiseksi köyden päähän, tai ohuen narun kiinnittämiseen köyteen. On myös olemassa puhtaan koristeellisia solmuja. Oletusarvoisesti solmu on aina tilapäinen, perinteisesti pysyvät kiinnitykset tehdään pleissaamalla.Clifford W. Ashley: The Ashley Book of Knots. Doubleday, New York. 1960

Solmun toimiminen perustuu kitkaan. Liki kaikki solmut pyrkivät kietomaan köyden itsensä alle, jolloin köyteen tuleva veto puristaa köyttä estäen sitä liukumasta. Koska köysien materiaaleja on erilaisia, eräille koville ja liukkaille materiaaleille tarvitaan erikoissolmuja. Yleisesti ottaen hyvä solmu saa narun tai köyden pitämään, vaikka se olisi kuinka liukasta, huonokuntoista tai huonolaatuista tahansa.

Solmutyypit

Solmu on yleisnimi silmukoille tai sykeröille, jotka on tehty joustavaan materiaaliin. Solmut voidaan jakaa kolmeen tyyppiin: varsinaiseen solmuun, joka liittää yhteen saman materiaalin kaksi päätä kuten kengännauhassa; kytkyyn, joka liittää kaksi köyttä tai nuoraa yhteen; sekä sorkkaan, jolla kiinnitetään köysi esimerkiksi kaiteeseen, paaluun, renkaaseen tai toiseen köyteen.Budworth 1998, s. 16.

Solmun vahvuus

Kaikki solmut heikentävät köyttä. Solmun vahvuutta kuvataan prosenttilukuna, joka kertoo solmun katkeamispisteen suhteessa solmimattomaan köyteen. Yleisimpien solmujen vahvuudet vaihtelevat alle 50 prosentista yli 90 prosenttiin. Vahvimpiin solmuihin kuuluvat verisolmu ja kahdeksikko (≥80 %), kun taas umpisolmun vahvuus on vain noin 60 prosenttia.

 Historiaa 

Yhdysvaltalainen solmukirjailija Cyrys Lawrence Day uskoi, että taito sitoa solmuja periytyy ajoilta ennen tulenteon ja viljelyn oppimista, pyörän keksimistä ja tuulen valjastamista. Todisteita tästä ei ole, mutta ensimmäiset solmut tehtiin oletettavasti köynnöskasveista, jänteistä ja nahkasuikaleista, joita saatiin kuolleiden eläinten ruhoista, heinästä ja hiuksista. Niitä käytettiin tavaroiden kiskomiseen ja nostamiseen, vaatteiden ja suojien ompeluun ja sitomiseen, ansoihin ja verkkoihin, katkenneiden raajojen lastoittamiseen, vihollisten kiinni ottamiseen ja sitomiseen sekä ihmisuhrien kuristamiseen. Alle 10 000 vuoden ikäiset, säilyneet näytteet kertovat erilaisten solmujen käytöstä. Tiedetään, että kivikauden ihmiset tekivät ainakin umpisolmuja, puolisorkkia, reivisolmuja, siansorkkia ja kiristyviä silmukoita sekä todennäköisesti myös muita solmuja.

 Solmuperinne 

Solmittuja köysiä käytettiin alkeellisissa kulttuureissa päivämäärien, tapahtumien ja sukupuiden muistiinmerkitsemiseen, heimon perinteiden ja legendojen tallentamiseen, muistin tukena rukouksissa ja synnintunnustuksissa ja kaupan toimien ja inventaarioiden kirjaamiseen. Todennäköisesti sekä rukousnauha että helmitaulu ovat kehittyneet solmituista nauhoista. Niinkin myöhään kuin vuonna 1822 Havaijilla lukutaidottomat voudit hoitivat köysien ja solmujen avulla monipuolista kirjanpitoa siitä, mitä saaren kultakin asukkaalta oli veroina käteisenä tai muuten kerätty. Heillä oli jopa yli 800 metriä pitkä köysi, johon solmittiin eri väreillä ja erilaisilla naruilla solmuja: yksi tarkoitti dollareita ja toinen porsaita, muut koiria ja niin edelleen.

 Solmujen käyttö 

Solmuja käytetään monessa eri harrastuksessa. Ennen merimiehet ja karjapaimenet olivat solmujen taitajia. Muutamissa harrastuksissa on omat solmunsa, joita harrastajat käyttävät. Solmukirjoista löytyy solmujen käyttäjäryhmät. Nämä ovat vapakalastus/kalastus, veneily/purjehdus, luola- ja vuorikiipeily, yleiskäyttö ja ulkoiluharrastukset.

Yleisimpiä solmuja

Solmujen nimien lähde Geoffrey Budworth: Kaiken maailman solmut. WSOY 1998, suomentanut Jukka Sirola.

Veneily- ja purjehdussolmuja

 200px Ashleyn päätesolmu  200px Apinannyrkki   Lapinsolmu 200px Paalusolmu 200px Kaksoispaalusolmu 200px Kalastajansolmu 200px Jalussolmu  Sidoskytky 200px Grönlanninsolmu 200px Zeppeliinikytky  Knuten sorkka  Polvikytky  Tukkikytky 200px Siansorkka  200px Vanttisolmu   Kerrattu sorkka 200px Sisäsorkka  200px Varmistettu ulkosorkka  200px Kalastajansorkka   Vetokytky

Ulkoilussa käytettäviä solmuja

  Heittoliinasolmu 200px Boasolmu   Jousenjännesolmu  Puolipolven silmukka  Telinesolmu 200px Kansimiehen sorkka  200px Kammitsakytky  200px Tarbuckin solmu   Vice versa 200px Jääpuikkosorkka  200px Paalukytky  200px Maantierosvonsorkka   Aisakytky  Puolikytky  Määrlinkikytky  Kettinkiköytös 200px Kuormurikuskinkytky  Timanttikytky 200px Amerikkalainen säkkisolmu 

Kiipeilyssä ja luolissa käytettäviä solmuja

  Frostin solmu  Vuoriperhonen 200px  Kahdeksikko  200px  Kahdeksikko  200px  Kolminkertainen paalusolmu   Trident-lenkki  Säädettävä silmukka ja kytky 200px  Viulusolmu   Umpisolmulyhennys 200px  Kaksinkertainen kalastajansolmu  Nauhasolmu 200px  Munterin solmu 200px  Prusik  200px  Bachmannin solmu   Klemheistin solmu  Ranskalainen Prusikin solmu

Viehekalastussolmuja

 200px  Palomar-solmu   Jansikin erikoinen 200px  Onkisilmukka  200px  Silmukkaverisolmu  200px  Kirurginsolmu  200px  Unisolmu  200px  Bimini-solmu  Grinner-solmu 200px  Verisolmu   Linfit-solmu 200px  Albrightin solmu  Ongenkoukkusolmu  Syöttikoukkusolmu  Viehesolmu  Turlen solmu  Rakkaudensolmu  Avomerisolmu

Muita solmuja

 200px  Umpisolmu  200px  Reivisolmu eli merimiessolmu eli kypäräsolmu  200px  Ämmänsolmu  200px  Ruoskasolmu  Ystävyydensolmu 200px  Kuristussolmu  200px  Lehmänkytky  200px  Riimusorkka  200px  Kissantassu eli koukkusolmu  Paketointisolmu 200px  Palomiehensolmu 

 Katso myös 
Gordionin solmu
Makramee
Obi-musubi
Pleissaus
Quipu

Lähteet
 Des Pawson: Solmut. Gummerus, 1999. 
 Geoffrey Budworth: Kaiken maailman solmut. WSOY, 1998.
 Geoffrey Budworth: Solmutieto.
 Geoffrey Budworth: Solmut ja köysityöt. Tammi, 2007.

 Viitteet 

Aiheesta muualla

 Siimasolmut
 PartioWikin solmusivu

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit