Savonranta

Savonranta on Etelä-Savon maakunnan Savonlinnan kaupungin itäosissa sijaitseva pitäjä. Se on osa Savonlinnan seutukuntaa. Se oli ennen vuoden 2009 alussa tapahtunutta kuntaliitosta oma kuntansa. Kunnassa asui  ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli sisävesiä. Väestötiheys oli  asukasta/km². 

Savonrannan naapurikuntia olivat Enonkoski, Heinävesi, Kerimäki, Kitee, Liperi ja Rääkkylä.

Kyliä

Hanhijärvi, Hankavaara, Lapinlahti, Paasniemi, Pirttimäki, Säimen, Rönkönvaara, Turtianniemi, Oriniemi, Leivola, Vuokala (Kirkonkylä)

 Naapurikunnat 

Heinävesi (Pohjois-Karjala), Enonkoski (Etelä-Savo), Kerimäki (Etelä-Savo), Kitee (Pohjois-Karjala), Rääkkylä (Pohjois-Karjala) ja  
Liperi (Pohjois-Karjala).

Historia 
Esihistoriallisella ajalla asutusta on ollut Kolovedellä ja Linnosaaressa.http://www.nba.fi/fi/lausuntotie3204

Keskiajalla Savonrannan seutu oli savolaisten, lähinnä sääminkiläisten ja rantasalmelaisten, kaskeamis- ja kalastusalueena. Pysyvä asutus alkoi vakiintua 1730-luvulla. Hallinnollisesti Savonranta oli suurimmaksi osaksi osa Sääminkiä, vuodesta 1647 Kerimäkeä. Joitakin nykyisen kunnan alueita kuului myös Rantasalmeen (1554–1852) ja Heinäveteen (1852–1917, Pirttimäki ja Leivola). Savonrannan kunta itsenäistyi vuonna 1882.

Savonrannan evankelisluterilainen seurakunta liitettiin vuonna 2007 Kerimäen seurakuntaan.Savonrannan evankelisluterilainen seurakunta liitetään Kerimäen seurakuntaan  Vuonna 2009 Savonrannan kirkkopiiri  siirrettiin Savonlinna-Säämingin seurakuntaan.SAVONRANNAN SEURAKUNNAN HISTORIIKKI  Kirkkopiirit hakevat yhteyttä SAVONMAA 25.06.2008

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Savonrannan perinneruoaksi valittiin ”mehokas”, eli hapanleipätaikinaan tehty perunakukko. Myöskin kaalinlehdellä paistettu hapanrieska maidosta ja ohrajauhosta on suosittu eväs.

Paikallisia yrityksiä

Savonrantalaisia yrityksiä oli muun muassa Darekon-Electro, muuttanut Savonlinnaan, ja vuolukiviuuneja valmistava Polarstone.

Vauvapalkkio
Vähäisestä syntyvyydestä johtuen kunnanhallitus päätti joulukuussa 2006, että jokainen kunnassa syntyvä lapsi sai 20 000 euroa. Summa maksetaan 2 000 euron vuosittaisina lapsilisinä kymmenvuotiaaksi saakka edellyttäen lapsen asumisen paikkakunnalla sen kymmenen vuoden ajan, jona summa maksetaanhttp://www.karjalainen.fi/cgi-bin/vk?Newsp=karj&Date=070105&Depa=kolumni&Model=ajuttusivu.html&Story=3108341.txt .

Kuntaliitos Savonlinnaan ja aiemmat osakuntaliitokset
Savonrannan kunta liittyi Savonlinnaan vuoden 2009 alussa.Savonlinna ja Savonranta yhdistyvät (STT 12. helmikuuta 2008) Liitoksen toteutuminen oli alkuun ollut epävarmaa,Uudistettu kuntajakolakiKuntajakolaki, yhteinen kuntaraja on edellytys kuntaliitokselle 3§, 44 §  sillä kunnilla ei ollut yhteistä kuntarajaa. Sisäasiainministeriössä ei myöskään ollut hyväksytty keinotekoisia rajakäytäviä kahden eksklaavin välille. Savonrannan kunnanvaltuusto päätti 28. helmikuuta 2008 äänin 12–4, että Savonrannan ja Savonlinnan välinen yhdyskäytävä muodostetaan niin sanottua pohjoista reittiä pitkin lohkaisemalla alueet pelkästään Enonkosken kunnasta ja myöhemmin päätettiin, että Enonkoskelle maksetaan ”huoltokäytävän” viemästä alueesta 100 000 euron kertakorvausSanomalehti Puruvesi, "Kuntien yhteispalaveri ei saavuttanut yksimielisyyttä rajakäytävästä", 28.2.2008. Hallinto- ja kuntaministeri vaatii, että toisiinsa yhdistyvillä kunnilla pitää olla yhteistä maarajaa Sanomalehti Itä-Savo: Savonlinna ja Savonranta neuvottelupöytään  Käytävä menetti merkityksensä heti Kerimäen ja Punkaharjun kuntaliitoksessa.Sanomalehti Puruvesi, "Savonrannan valtuusto valitsi pohjoisen yhdyskäytävän, ns. pienimmän riesan vaihtoehdon", 3.3.2008 Keskustan ryhmän edustaja ja valtuuston puheenjohtaja iloitsi siitä, että kolmen maaseutukunnan liitos ei toteutunut. Jälkikäteen arvioituna se olisi ollut pitäjän elinvoiman kannalta parempi vaihtoehto.Sanomalehti Puruvesi, "Savonrannan tilinpäätös oli hyvä", 19.6.2008

Savonranta sijaitsee Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan rajamailla ja monet pohjoisosien asukkaat käyvät asioimassa lähimpänä sijaitsevassa Joensuussa ja vastaavasti eteläosista sekä Vuokalan taajamasta katsoen Savonlinna on luonteva asiointisuunta. Liitossuunnitelmissa vaihtoehtoina olivat yhdistyminen Kerimäen, Punkaharjun ja Savonrannan kesken, kunnan alueen jakaminen useampaan kuntaan sekä liitos pelkästään Savonrannan ja Savonlinnan välillä. Toteutunutta liitosta kritisoitiin sillä että velkainen Savonranta liittyy velkaiseen Savonlinnan kaupunkiin, kunnallisveroprosentti ja maksut nousevat sekä sillä että alueesta tulee käytännössä eksklaavi.

Aiemmin toteutettuja osakuntaliitoksia olivat Pirttimäen ja Leivolan kylien liittäminen Heinävedestä Savonrantaan vuoden 1918 lopussa.

Nähtävyyksiä
Koloveden kansallispuisto on saimaannorpan kotivesiä, luonnontilaista saaristoluontoa ja eteläsuomalaista metsäluontoa. Koloveden kansallispuisto perustettiin vuonna 1990 suojelemaan Saimaan saaristoluontoa, saimaannorpan elinympäristöä ja eteläsuomalaista metsäluontoa. Puiston pinta-ala on 2 300 ha. Koloveden alueella on liikkunut ihmisiä jo kivikauden aikana. Näistä muinaisista eränkävijöistä kertovat Ukonvuoren ja puiston tuntumassa sijaitsevien Havukka- ja Vierunvuoren jyrkkiin seinämiin maalatut hirvi- ja ihmishahmot, joilla on ikää noin 5000 vuotta.

pienoiskuva|Savonrannan kirkko.
pienoiskuva|Myllymuseo ja käsityömyymälä Vuokalan koskipuistossa.
August Bomanin suunnittelema ja Petteri Holopaisen rakentama Savonrannan kirkko valmistui 1863. Alttaritaulun Jeesus ristillä on maalannut Niko Makkonen (1903). Laskettelukeskus Lekotti, jossa neljä valaistua rinnettä, rinnepituus 650 m ja korkeusero 75 m. Säimenessä sijaitseva 1880-luvulla rakennettu mylly, jossa on nykyään kotiseutumuseona.

Orivirran saarroksi kutsutun 1500-luvulla rakennetun linnakkeen jäännökset sijaitsevat kuntakeskuksen välittömässä läheisyydessä Linnosaaressa. Linnoituksen rauniot hävisivät suureksi osaksi, mutta viime vuosina Museovirasto on kaivanut muurien jäänteet kohtalaisen hyvin esille. Rauniokummulle, vanhan lossirannan penkkaan pystytettiin vuonna 1965 arkkitehti H. Havaksen suunnittelema muistomerkki.

Paasselkä on kunnan eteläosassa sijaitseva yli kymmenkilometrinen järviallas ja meteoriittikraatteri. Paasselän syntyminen meteoriitin törmäyksessä oli pitkään epäilyksenalaisena, mutta 16. huhtikuuta 1999 kraatteri virallisesti julkistettiin porauksissa löytyneiden törmäyksen merkkien havaintojen jälkeen.

pienoiskuva|Näkymä Orivirran sillalta Pukkiluodolle päin.

 Lähteet
  Karjalainen 6.1.2007: Ensimmäiset 20 000 euroa jo tienattuna 

 Viitteet 

 Kirjallisuutta 
Kekkonen, Sanna ym.: Savonrannan historia. Savonrannan kunta, 2001. .

 Aiheesta muualla 

 Savonrannan kunnan kotisivu

*