Suviseurat

Suviseurat on vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen kesä-heinäkuun vaihteessa järjestämä hengellinen, kaikille avoin tilaisuus, jossa käy vilkkaimman päivän aikana lähes 90 000 seuravierasta eri maista, valtaosa Suomesta. Seuroista koostuvan tilaisuuden pitopaikka vaihtelee Suomessa vuosittain seurojen lähetysluonteen vuoksi. Seurat alkavat aattoseuroilla keskiviikkona tai torstaina. Avajaisia vietetään perjantaina ja seurat päättyvät maanantaina. Kokonaiskäyntimääräksi voidaankin laskea eri päiviltä yhteensä yli 360 000Kauhavan suviseurojen vieraat vuonna 2023: ke+to+pe+la+su = 23+56+76+86+80 = 321 tuhatta ja lisäksi maanantai 40 (2016) ; Pelastustieto.fi 1.7.2023: Suviseurat – kuin isohko kaupunki palveluineen, palokuntineen ja ambulansseineen; Järviseudun Sanomat 1.7.2023: SRK:n Suviseurat Kauhavalla avattiin virallisesti – perjantai-iltana väkimäärä alueella 76 000; Suviseurat.fi 2.7.2023: Suviseurojen kävijäodotukset ylittyivät; YLE: Viimeiset suviseuravieraat tien päälle tänään – paluuliikenne vilkastuu illalla. Viitattu 23.7.2023..

Suviseurat ovat kehittyneet SRK:n vuosikokouksen ympärille. Ensimmäiset suviseurat pidettiin kokouksen yhteydessä Oulussa vuonna 1906.

Myös muissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ruotsissa ja Venäjällä, vanhoillislestadiolaiset pitävät kesäisin suuria seuroja tai suviseuroja.

 Historia 

Lestadiolaissaarnaajat kokoontuivat jo herätyksen alkuaikoina 1800-luvulla yhteen keskustelemaan opillisista asioista ja lähetystyöstä. Näitä saarnaajakokouksia alettiin pitää säännöllisemmin vuodesta 1872 Lannavaarassa Vittangin pitäjässä.Aulis Zidbäck 1941, sivu 189. Vuonna 1888 Lannavaaraan valmistui Ruotsin prinsessa Eugenian rahoittama Lapin lähetyskoulu.Aulis Zidbäck 1941, sivu 190. Tässä rakennuksessa alettiin pitää vuosittain, usein helmikuussa, kokouksia ja suuria seuroja. Rakennuksessa oli nelisenkymmentä huonetta.

Lannavaaran ulkopuolella pidettyjä suuria kokoontumisia olivat Ylitornion Alkkulassa ja Helsingissä pidetyt kokoukset.Lohi 1997, sivut 86–87. Vuonna 1875 Alkkulassa pidettyyn kokoukseen osallistui arviolta noin 100 saarnaajaa ja 2 000 seuravierasta.Lohi 1997, sivu 81. Vuonna 1889 pidettiin saarnaajakokous Helsingissä. Siellä käsiteltiin opillisia asioita ja lähetystyötä.Lohi 1997, sivu 489. Tilaisuus kesti 11 päivää, ja sinne kokoontui lestadiolaissaarnaajia aina Lapista ja Pietarista saakka.

Suviseurat on jatkumo Lannavaaran kokouksille. Uusheräys ei osallistunut Lannavaaran kokouksiin ollenkaan ja esikoislestadiolaiset lopettivat niissä käynnin vuonna 1897.Aulis Zidbäck 1941, sivut 191 ja 217. Lannavaaran kokouksien pitämistä jatkettiin Juhani Raattamaan toivomuksesta, ja niihin osallistuivat enää vanhoillislestadiolaiset.Aulis Zidbäck 1941, sivut 237 ja 236–237. Vuonna 1906 vanhoillislestadiolaiset kokoontuivat Ouluun keskustelemaan opillisista kysymyksistä ja lähetystyöstä. Samassa kokouksessa perustettiin Ouluun Lähetystoimen päätoimisto. Samalla pidettiin seuroja. Kokoukseen osallistui noin 90 saarnaajaa ja 2 000 seuravierasta.Ari-Pekka Palola 2006, sivu 9.

Vuosikokousseurat pidettiin aluksi talvella. Ensimmäisen kerran seurat pidettiin kesällä vuonna 1912 Rovaniemellä. Seurat siirrettiin kesälle paremman sään vuoksi. Alkuaikoina seurat pidettiin keskellä viikkoa, mutta vuoden 1964 jälkeen ne on pidetty viikonloppuisin. 1950-luvulla vuosikokousseuroja alettiin yleisemmin kutsua suviseuroiksi. Ennen suviseuroihin tultiin kävellen tai hevosella. Myöhemmin tultiin junalla, minkä vuoksi suviseurat järjestettiin yleensä lähellä rautatietä. Joskus saatettiin tilata kokonainen juna seuravieraiden kuljetusta varten ja seuravieraille myönnettiin alennuslippuja.

Seurapuheet ja laulut ovat kuuluneet alusta asti tapahtuman ohjelmaan. Jumalanpalveluksia on järjestetty sunnuntaisin vuodesta 1917 lähtien lähialueiden kirkoissa. 1960-luvulta lähtien jumalanpalvelus on pidetty myös suviseurateltassa.

Suviseurojen väkimäärä on kasvanut vuosien kuluessa, ja vieraita tulee yhä enemmän myös ulkomailta. Vuonna 1914 Oulaisissa suviseurojen väkimäärä oli 8 000 henkeä. Vuonna 1918 Lounaispuistossa Jyväskylässä oli tuhat vierasta omin eväin. Vuonna 1937 Jyväskylän Seminaarinmäellä oli 4 000 seuravierasta. Vuonna 1958 Hippoksella väkimäärä oli noin 15 000 henkeä. Vuonna 1967 Jämsässä väkimäärä oli 30 000 seuravierasta. Vuonna 1987 Hankasalmella väkimäärä oli 65 000 henkeä. Porissa 2017 vieraita oli lauantaina 87 000. Suviseurojen väkimäärä lasketaan kertoimien avulla. Esimerkiksi autolla ja asuntoautolla on oma kertoimensa. SRK:n mukaan luotettava tulos kävijämääristä on tärkeää erityisesti huollon kannalta. Suviseuroista ei lasketa eri päivien kävijämääriä yhteen, vaan luku on lauantailta, jolloin alueella on eniten ihmisiä.

Vuonna 2024 Pudasjärvellä järjestetyissä seuroissa oli 29. kesäkuuta raju ukonilma, jonka seurauksena puuskasta johtunut syöksyvirtaus kaatoi antennirakenteen seuravieraana olleen naisen päälle. Hän myöhemmin kuoli saamiinsa vammoihin.

 Ohjelma 
Suviseurojen ohjelmana on seurapuheet eli saarnat, joita pidetään yhteensä noin 40. Seurapuhujina ei ole naisia. Suviseurat kestävät perjantaista maanantaihin, mutta osa seuravieraista saapuu paikalle jo keskiviikkona. Keskiviikkona ja torstaina pidetään aattoseurat. Lauantaina seurateltassa on ehtoollinen, jolla käy 20 000–30 000 seuravierastaPalola 2006, s. 287.. Sunnuntaina seurateltassa on jumalanpalvelus, ja jumalanpalveluksia pidetään myös lähialueiden kirkoissa. Suviseurojen yhteydessä pidetään myös SRK:n vuosikokous, puhujien ja seurakuntavanhinten kokous sekä kansainvälisyysilta ulkomaalaisille. Vuosikokous ja puhujienkokous ovat suljettuja tilaisuuksia, joissa median edustajien ei sallita olevan paikalla. Vuosikokouksessa jäsenyhdistysten eli paikallisten rauhanyhdistysten valitsemat edustajat päättävät tavanomaisista yhdistyslain mukaisista kysymyksistä.

Suviseuroissa on keskusteltu ajankohtaisista asioista ja SRK on antanut niissä julkilausumia erilaisista asioista kuten ehkäisystä, alkoholista ja televisiosta 1960-luvulla. Uusimmat julkilausumat on annettu vuosina 1994, 2002 ja 2005. Vuonna 2005 ilmaistiin huoli Jumalan sanan väheksymisestä ja kerrottiin vanhoillislestadiolaisten torjuvasta suhtautumisesta avoliittoon sekä eutanasiaan ja torjuttiin samaa sukupuolta olevien suhteiden toteuttaminen syntinä, vaikkei taipumus itsessään ole syntiäOikea ja väärä . Vuoden 2005 julkilausuma, SRK..

Suviseuroissa saatetaan joskus pitää myös tiedotustilaisuuksia, joissa myös saatetaan tiedottaa liikkeen hengellisestä opeistaSuviseurat: Tiedotusvälineille . Viitattu 8.6.2011.. Esimerkiksi vuonna 2009 Oripäässä tiedotettiin SRK:n lapsi- ja nuorisotyöstä sekä liikkeen kannasta ehkäisyynMinä uskon Jumalaan, Isään  ja vuonna 2010 Liperissä seurajärjestelyistä sekä avioliitosta ja pyhyydestäSuviseurat: Tiedostustilaisuus: Lasten, nuorten ja kotien tukena. Viitattu 8.6.2011; Minä uskon Jumalaan, Isään: Alustus Oripään suviseuroissa. , Suviseurat 2010: Tiedotteet.

Valtaosa seuravieraista on lapsia ja nuoria, sillä vanhoillislestadiolaiset perheet ovat suomalaisittain ajatellen erittäin suuriaKuva taiteilija Hannu Pakarisen näyttelystä Oulun taidemuseossa, sarjasta Jumalan lahja . On arvioitu, että herätysliikkeen piirissä elää tätä nykyä yli 50 000 alle 18-vuotiasta. Ainoa erityisesti nuorille suunnattu ohjelma on perjantai-illan alustus. 

Seurat ovat myös lähetystapahtuma, joten puheet tulkataan viidelle kielelle sekä viittomakielelle. Lisäksi suviseuroissa toimii suviseuraradio, joka lähettää saarnoja ja ohjelmaa noin kolmen miljoonan suomalaisen kuuluville sekä Internetin kautta kaikkialle maailmaan. Saarnojen välillä se tarjoaa toimitettua ohjelmaa lestadiolaisuudesta. Suviseura-alueella toimii myös lyhytkantoinen radiolähetin, jolta voi kuunnella saarnoja tulkattuna neljälle kielelle. Vuodesta 2004 alkaen saarnat on tallennettu internetiin kuunneltavaksi myöhemmin. Yle radioi kaksi saarnaa sunnuntaisin kello 18.00. Ylen valtakunnallinen radiointi on järjestetty vuoden 1939 Kemin suviseuroista lähtien.

 Muut järjestelyt 
Alueena on yleensä laaja noin yhden neliökilometrin peltoaukea tai lentokenttä. Keskellä suviseura-aluetta on keskusaukea, jolla sijaitsee apteekki, ensiapu, info, grilli, isoteltta, juhlaportti, kioski, pankki, posti, ruokala ja SRK:n kirjamyymälä. Keskusalueen ympärillä on majoitusalueet, joille majoittautuu suurin osa vieraista asuntoautoihin, -vaunuihin ja telttoihin. Suomalaisen elintason kohotessa telttojen määrä on vähentynyt asuntovaunujen ja -autojen osuuden kasvaessa. Alueille on ripoteltu myymälöitä ja vessoja sekä yksi suihkupiste. Alueen laitamilla on pysäköintialueita, jonne voi pysäköidä kulkuneuvon käydessään alueella ilman yöpymistä. Hetkellisesti suviseura-alueesta tulee Suomen 11. suurin kaupunki Porin jälkeen.Kuntien asukasluvut:  

Saarnat kuuluvat isossa teltassa mutta myös muualla seurakentällä kaiutinjärjestelmän avulla. Kentälle on sijoitettu noin 200 kaiutinpylvästä. Ensimmäisen kerran kovaäänisiä on käytetty suviseuroissa Rovaniemellä vuonna 1931. Vuonna 1981 äänentoistoa parannettiin kehämenetelmällä päällekkäisen kaiun eliminoimiseksi.

Seuraorganisaatio pitää suviseurojen alla ja suviseurojen aikana tiedotustilaisuuksia, joissa kerrotaan mm. seurajärjestelyistä. Myös SRK on pitänyt tiedotustilaisuuden suviseurojen aikana. Niissä on käsitelty esim. liikkeen kantaa ajankohtaisiin aiheisiin. Suviseuroissa on ollut myös julkistustilaisuus, jossa on julkaistu SRK:n uusia kirjoja ja äänitteitä. Suviseuroista valmistetaan suviseurajulkaisu, joihin vuoteen 2012 saakka koottiin seurapuheet ja tietoa SRK:n toiminnasta. Vuodesta 2013 suviseurajulkaisussa ainoastaan avajaistilaisuuden puheet on litteroitu. Muut puheet ovat liitteenä mp3-muodossa. Suviseuroista tehdään verkkosivut. Sotkamon suviseuroista tehtiin myös wap-sivut. 

Nettisivuilta on ollut mahdollista perehtyä suviseurojen tapahtumiin, kokousten julkilausumiin ja kuunnella puheita myös jälkikäteen.

Suviseuroja varten valmistettiin postin erikoisleima, jota sai vain suviseurojen ajan. Ensimmäisen kerran erikoisleima (nro 389) julkaistiin vuonna 1966 Oulussa. Suviseuroista on perinteisesti lähetetty tervehdyssähke arkkipiispalle, hiippakunnan piispalle, Suomen presidentille, maaherralle ja sisarjärjestöille Amerikoihin ja Ruotsiin.Päivämies 12.7.2006, sivu 12.

 Suviseurojen maamerkit 
pienoiskuva|Suviseurojen juhlaportilla 2018.
Suviseurojen näkyvimmät maamerkit ovat keskusalueella sijaitsevat seurateltta, juhlaportti ja lippurivi. Ennen kännyköiden yleistymistä ilmoitustaulu, jolle vieraat kiinnittivät tapaamistoiveitaan, oli useita metrejä pitkä ja hyvin näkyvä maamerkki.

 Suviseurateltta 
Nykyinen suviseurateltta tai iso teltta otettiin käyttöön vuonna 2009 Oripään suviseuroissa. Seurateltta on 80 metriä pitkä ja 35 metriä leveä eli pohjapinta-alaltaan noin 2 800 m². Istumapaikkoja siellä on noin 4 200 hengelle.Suviseuratiedotus: Oripäässä otetaan käyttöön uusi seurateltta. Suviseurat.fi 16.6.2009. Viitattu 16.6.2009. Seuratelttaa käytetään myös Ranuan ja Reisjärven opistoseuroissa.

Aiempi seurateltta oli noin 2 100 neliömetrin suuruinen teltta, johon mahtuu yhtäaikaisesti noin 4 200 henkeä (aiemman ilmoituksen mukaan 6 000)Suviseurasanasto: suviseurateltta , viitattu 7.6.2007Päivätiedote, perjantai 14.7.2006 , viitattu 6.7.2007. Teltassa oli yhdeksän isoa mastoa ja kymmeniä pienempiä. Sitä pystytti kerralla noin 100 hengen osasto, jota johti noin seitsemän ryhmänjohtajaa. Teltan pystyttämiseen meni aikaa noin kahdeksan tuntia.

Teltta oli käytössä ensimmäistä kertaa Kajaanissa 1938. Puolustusvoimat lainasi sitä talvisodassa siirtoväen tavaroiden säilytyspaikaksi. Teltan runko vaihdettiin vuonna 1960, koska 4 000 hengen teltta oli rapistunut ja käynyt pieneksi. Uusi kangas hankittiin vuonna 1981. Vuoden 2009 suviseuroihin hankittiin uusi hieman isompi teltta.

 Juhlaportti 
Juhlaportissa on kuvattu ja kirjoitettu seurojen tunnuslause, joka on jokin Raamatun jae. Portti on rakennettu ensimmäisen kerran vuonna 1949 Haapajärvelle, jossa tunnuslause oli ”Sinä teit hyvin kun tulit”.

 Lippurivi 
Lippurivi on kasvanut 19 lippuun, kun aluksi vuonna 1932 Iisalmessa oli käytössä vain Suomen, Ruotsin, Norjan ja Yhdysvaltain liput. Liput ovat ranskankielisessä aakkosjärjestyksessä. Kun Suomella on EU:n puheenjohtajuuskausi, lippurivissä on myös EU-lippu. Vuonna 1991 Jämijärvellä nähtiin sellainenkin erikoisuus, että käytännössä ateistisen Neuvostoliiton lippu liehui lippurivissä. Suviseuroissa Pyhäjoella oli 19 lippua, joista uusimmat olivat Ecuadorin ja Senegalin. Liput kuvaavat maita, joissa SRK:n seurapuhujat käyvät ajoittain järjestämässä seuroja. Poliittisen maailmantilanteen vuoksi Lopen suviseuroissa vuonna 2022 on poikkeuksellisesti vain Suomen lippuja.

 Radio- ja kaiutinmasto
Vuonna 2016 kaiutinmasto korvattiin uudella järjestelmällä. Radio- ja kaiutinmasto sijaitsi ison teltan vieressä. Itse masto oli 24 metriä korkea, mutta ukkosenjohdatin mukaan laskettuna sen kokonaiskorkeus oli 30 metriä. Masto oli koottu neljästä kuuden metrin elementistä. Se välitti ääntä radiotaajuuksille kuuden lähetysantennin kautta. Mastossa oli myös 20 suurta kaiutinta, joista ääni välitettiin seurakentälle.

 Suviseurapaikkakunnat 

1906–1939
 Vuosi  Paikkakunta 1906  Oulu 1907  Oulu 1908  Ylivieska 1909  Tornio–Haaparanta 1910  Helsinki 1911  Kokkola 1912  Rovaniemi 1913  Kajaani 1914  Oulainen 1915  † 1916  Oulu 1917  Ii 1918  Jyväskylä 1919  Kemi 1920  Vaasa 1921  Ylivieska 1922  Viipuri 1923  Kajaani 1924  Oulu 1925  Rovaniemi 1926  Haapajärvi 1927  Jyväskylä 1928  Oulu 1929  Tornio 1930  Kajaani 1931  Rovaniemi 1932  Iisalmi 1933  Oulu 1934  Oulu 1935  Oulu 1936  Rovaniemi 1937  Jyväskylä 1938  Kajaani 1939  Kemi

1940–1969
 Vuosi  Paikkakunta 1940  Oulu 1941  †† 1942  Oulu 1943  Haapajärvi 1944  ††† 1945  Nivala 1946  Pori 1947  Joensuu 1948  Kuopio 1949  Haapajärvi 1950  Ylivieska 1951  Rovaniemi 1952  Tornio 1953  Iisalmi 1954  Tampere 1955  Kemi 1956  Oulu 1957  Kuopio 1958  Jyväskylä 1959  Helsinki 1960  Kajaani 1961  Kuusamo 1962  Raahe 1963  Ylivieska 1964  Joensuu 1965  Rovaniemi 1966  Oulu 1967  Jämsä 1968  Reisjärvi 1969  Nivala

1970–1999
 Vuosi  Paikkakunta 1970  Alajärvi 1971  Ruukki 1972  Pudasjärvi 1973  Ranua 1974  Hollola 1975  Turku 1976  Sievi 1977  Haapajärvi 1978  Kajaani 1979  Rovaniemi 1980  Keminmaa 1981  Perho 1982  Oulunsalo 1983  Kalajoki 1984  Hollola 1985  Kuusamo 1986  Outokumpu 1987  Hankasalmi 1988  Vihti 1989  Ranua 1990  Haapavesi 1991  Jämijärvi 1992  Iisalmi 1993  Haukipudas 1994  Tornio 1995  Toholampi 1996  Alajärvi 1997  Rovaniemi 1998  Pudasjärvi 1999  Kruunupyy

2000–
 Vuosi  Paikkakunta 2000  Petäjävesi 2001  Ruukki 2002  Maaninka 2003  Muhos 2004  Nivala 2005  Perho 2006  Sotkamo 2007  Valkeala 2008  Sievi 2009  Oripää 2010  Liperi 2011  Lumijoki 2012  Loppi 2013  Pudasjärvi 2014  Pyhäjoki 2015  Vaasa 2016  Tornio 2017  Pori 2018  Äänekoski 2019  Muhos 2020  †††† (radio- ja nettiseurat) 2021  ††††† Reisjärvi (radio- ja nettiseurat) 2022  Loppi 2023  Kauhava 2024  Pudasjärvi 2025  Loppi 2026  Kauhava 2027  Pudasjärvi 2028  Kauhava 2029

 Poikkeukset 
(†) Vuoden 1915 suviseurat Ruotsin Alakainuussa (Nederkalixissa) peruuntuivat lavantauti-epidemian vuoksi.
(††) Vuonna 1941 suviseurojen piti olla Haapajärvellä, mutta jatkosodan takia ne jäivät pitämättä.
(†††) Vuoden 1944 suviseurat Nivalassa jäivät myös pitämättä jatkosodan takia virallisesti, mutta koska peruutusviesti ei tavoittanut kaikkia, paikalle saapui seuravieraita ja puhujia noin tuhat ja seurat pidettiin.
(††††) Vuonna 2020 suviseurat päätettiin toteuttaa radio- ja nettiseuroina koronaviruspandemian vuoksi. Reisjärvelle suunnitellut suviseurat siirrettiin pidettäväksi vuonna 2021.
(†††††) Vuonna 2021 Reisjärven suviseurat päätettiin toteuttaa radio- ja nettiseuroina koronaviruspandemian vuoksi.

Vuoden 1936 suviseuroja siirrettiin myöhemmäksi, 7.–9. päiväksi heinäkuuta eduskuntavaalien takia. Vuoden 1922 Viipurin suviseurat sekä vuoden 1951 suviseurat Rovaniemellä pidettiin ennen juhannusta. Maanantai tuli vakinaiseksi seurapäiväksi vuonna 1966.

 Seuratunnukset 
+VuosiTunnusRaamatun kohta1949Sinä teit hyvin kun tulitApt. 10:331950Herra kutsuu sinuakin1951Kaikki janoavaiset tulkaat vetten tyköJes. 55:11952Jumalan sana pysyy iankaikkisestiJes. 40:819531954Etsikää ensin Jumalan valtakuntaaMatt. 6:331955Jumalan valtakunta on teitä lähestynytLuuk. 10:91956Evankeliumi on Jumalan voimaRoom. 1:161957Usko tulee kuulemisestaRoom. 10:17195819591960Tulkaa minun tyköniMatt. 11:281961Elämän veden lähteellä1962Me siunaamme teitä SiionistaPs. 118:261963Elävä sana - Tie iankaikkiseen elämään1964Meillä on lunastus Hänen verensä kauttaEf. 1:71965Valkeus pimeydessä paistaaJoh. 1:51966Herra on minun paimeneniPs. 23:11967Rauhan minä jätän teilleJoh. 14:271968Taas on taivaan valtakunta verkon vertainenMatt. 13:471969Katso, Jumalan maja ihmisten seassaIlm. 21:31970Katso, minä tulen pianIlm. 22:71971Ensimmäinen ja viimeinenIlm. 22:131972Armo olkoon teille ja rauha JumalaltaEf. 1:21973Korvet ja erämaat pitää iloitsemanJes. 35:11974Vanhurskas on elävä uskostansaHab. 2:41975Katso Siionia, juhlakaupunkiammeJes. 33:201976Siionin tähden en minä vaikeneJes. 62:11977Ei tässä muu ole kuin Jumalan huone1. Moos. 28:171978Teidän pitää oleman minun kansani3. Moos. 26:121979Jumalan virta on vettä täynnäPs. 65:101980Jumala seisoo Jumalan seurakunnassaPs. 82:11981Korvessa pitää vedet vuotamanJes. 35:61982Valvokaat ja aina rukoilkaatLuuk. 21:361983Minun rauhani Minä annan TeilleJoh. 14:271984Jumalan sana on elävä ja voimallinenHepr. 4:121985Seuratkaat minuaMatt. 4:191986Herra on minun kallioni2. Sam. 22:21987Herra on läsnäFil. 4:51988Minä olen hyvä PaimenJoh. 10:111989Tulkaa vetten tyköJes. 55:11990Hän on meidän rauhammeEf. 2:141991Eilen, tänään ja iankaikkisestiHepr. 13:81992Sinun porttis pitää avoinna olemanJes. 60:111993Herra, osoita minulle sinun tiesPs. 25:41994Lintu on huoneen löytänytPs. 84:41995Tulkaa minun tyköniMatt. 11:281996Tule ja katsoJoh. 1:471997Katso, Jumalan KaritsaJoh. 1:291998Iloitkaa aina HerrassaFil. 4:41999Minun autuuteni on läsnäJes. 56:12000Minun rauhani minä annan teilleJoh. 14:272001Siemen on Jumalan SanaLuuk. 8:112002Luonasi on elämän lähdePs. 36:102003Minä iloitsen sinun armostasiPs. 31:82004Minä olen elämän leipäJoh. 6:482005Usko tulee kuulemisestaRoom. 10:172006Minä olen lunastanut sinutJes. 43:12007Jumalan valtakunta on teidän keskellänneLuuk. 17:212008Autuas on se, jonka synnit on annettu anteeksiPs. 32:12009Käykää kuulemaan, mitä Herra puhuuApt. 10:332010Anna meille tänä päivänä meidän jokapäiväinen leipämmeMatt. 6:112011Minä annan teille tulevaisuuden ja toivonJer. 29:112012Jumala on kaupunkinsa vahva turvaPs. 48:42013Minun Herrani ja JumalaniJoh. 20:282014Minä ilmoitan teille suuren ilonLuuk. 2:102015Herra on minun valoni ja apuniPs. 27:12016Onneni on olla lähellä JumalaaPs. 73:282017Minä olen ylösnousemus ja elämäJoh. 11:252018Sinun syntisi annetaan anteeksiMark. 2:52019Herra siunatkoon sinua4. Moos. 6:242020Tapahtukoon sinun tahtosiMatt. 6:102021Herra, sinuun minä turvaanPs. 31:22022Lasten kaltaisten on Jumalan valtakuntaMark. 10:142023Sinun sanasi on valo minun matkallaniPs. 119:1052024Olenko minä sinulle rakas?Joh. 21:172025Taivaassa minulla on sinutPs. 73:252026Herra, tässä on meidän hyvä ollaMatt. 17:4
Juhlaportissa ja seuramerkissä eri teksti

 Vuoden 1960 Seuramerkissä "Minä olen maailman valkeus"
 Vuonna 1964 Seuramerkissä "Siell' kaunis kannel soi"

 Suviseurat Suomen ulkopuolella 

Vaikka Suviseurat ovat erityisesti Suomelle ominaisia, niitä järjestetään muuallakin. Näitä seuroja järjestetään Pohjois-Amerikassa, Ruotsissa, Venäjällä ja Virossa. Kooltaan ne ovat Suomessa järjestettäviä seuroja pienempiä. Niiden sisältö on sama kuin Suomessakin, eli ne koostuvat saarnoista ja lauluista.

 Ruotsi 
Ruotsin suviseurat järjestää Sveriges Fridsföreningars Centralorganisation (SFC). Suviseurat pidetään nykyisin vuorovuosin Taalainmaalla ja Tukholmassa helatorstaiviikonloppuna. Vuonna 2020 suviseurat Taalainmaalla peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.

Ensimmäiset Ruotsin suviseurat pidettiin vuonna 1985 Gagnefissa. Pohjois-Ruotsissa suviseurat on pidetty neljä kertaa: Kalixissa vuosina 1988 ja 1992 sekä Haaparannalla vuosina 2006 ja 2009.

 Pohjois-Amerikka 
Pohjois-Amerikassa suviseurat järjestää Laestadian Lutheran Church (LLC). Seurat pidetään kesä-heinäkuun vaihteessa. Vuonna 2020 suviseurat päätettiin toteuttaa nettiseuroina koronaviruspandemian vuoksi ja Michiganin Marquetteen suunnitellut suviseurat siirrettiin pidettäväksi vuonna 2021.

Vierailijoiden määrät riippuvat pitopaikasta. Vuoden 2006 kesäseuroihin Rockfordiin odotettiin 4 000–4 500 vierasta. Vieraita seuroihin tulee pääosin Pohjois-Amerikasta. Seurat järjestetään usein kouluilla ja urheiluhalleissa.

 Lähteet 




 Lohi, Seppo: Pohjolan kristillisyys. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys, 1997. .
 Zidbäck, Aulis: Pohjolan suurin maallikkosaarnaaja. Juhani Raattamaan kristillisyydennäkemys ja suhde laestadiolaisuuden suuntamuodostukseen. Kysymys esikoisseurakunnasta. Otava, 1941.

 Viitteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 

 Suviseurojen verkkosivu
 SRKnyt Facebook
 SRK Instagram

Luokka:Vanhoillislestadiolaisuus
Luokka:Kristilliset tapahtumat Suomessa
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit