Sonkajärvi

Sonkajärvi (aik. Rutakko) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan pohjoisosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2. Sonkajärven naapurikunnat ovat Iisalmi, Kajaani, Lapinlahti, Rautavaara, Sotkamo ja Vieremä.

Sonkajärvellä on kaksi taajamaa: Sonkajärven kirkonkylä (Rutakko) ja Sukeva. Sonkajärvi on kumpuilevaa runsassoista maata, jonka halki kulkee Sonkajärven reitti. Sonkajärvellä, tarkemmin Sukevalla on myös Sukevan vankila ja rautatieasema. Rautatieasemalta on VR:n henkilöjunayhteys pohjoiseen Kajaanin ja Oulun suuntaan sekä etelään Iisalmen ja Kuopion suuntaan. Sonkajärvellä on myös Sonkajärvi-Jyrkän lentokenttä (EFSJ), joka on ollut pääosin lannoituskoneiden ja Puolustusvoimien käytössä. Linja-autot liikennöivät Sonkajärven ja Iisalmen välillä koulujen lukuvuoden aikoina.

Sonkajärven kirkonkylällä sijaitsevat Sonkajärven yhtenäiskoulu sekä Sonkajärven lukio ja Sukevalla oleva Sukevan koulu. Suurimmat työnantajat ovat Sonkajärven kunta, Komsor Oy, Sukevan vankila ja talotehdas Omatalo Oy, joka sijaitsee Rutakolla. Omatalo Oy ajautui kuitenkin konkurssiin tammikuussa 2021.

Sonkajärvellä järjestetään vuosittain Eukonkannon MM-kilpailut.

Historia

Rutakon hautausmaasta 1800-luvulla löydetty ”väkäräksi vääntynyt” rautakautinen keihäänkärki.

Saamelaiskausi
Runsaasti paikannimistöön liittyvää aineistoa ja myös kirjallisia tietoja. Koko Ylä-Savoa nimitetty vuosien 1551 ja 1554 verokirjoissa Lapinkorveksi. Viimeiset saamelaiset muuttivat pois Ylä-Savosta noin 1650.Kauko Pirinen. Savon historia II:2. Pieksämäki 1982, 329.

Nimistöä
Sukevalla Lapin-Eskelilä, Vänninmäessä Lapinjoki ja Lapinjärvet. Rutakolla Lapinkoski ja Lapinmäki. (Nykyisen vesitornin ympäristö on Lapinmäen luoteispäässä.) Uurassa Petralampi, Vehmasjärvellä Kouta-Keino pikkujärvet. Asuinpaikkoja todettu Rutakolla, Kiltuanjärven rannalla ja Sukevan Lapinkylällä.

Eräilykausi
Hämeenmäki paikannimenä lienee merkkinä hämäläistenkin eräretkistä. Eri rajankäynneissä 1400–1700-luvuilla jäi Sonkajärvi savolaisten eräalueeksi. Eränkäynti tapahtui Säämingin seuduilta Venäjän valtakunnan alueelle, sillä vasta 1595 Täyssinän rauhassa alue liitettiin Ruotsiin. Tuolloin oli täällä jo pysyvää asutusta mm. anekkikirjojen ansiosta. Eräilykauden paikannimistöä ovat Savonvirta ja Savonlampi.

Uudisasutus
Iisalmen kymmenyskunnan heinä- ja viljaluettelossa mainitaan ensi kerran vuonna 1525 mm. Swänninmäkij, Songajerffwij, Venäijrff ja Sälöis. Vanhimpia sukuja Huttuset, Hyvöset, Tuoviset ja Räsäset. Jo varhain veroluettelossa näkyvät Svänniset, Juntuset, Eskeliset ja Komulaiset. Rönkkö on tullut aluksi Huttusten vävyksi ja perustanut Rutakolle Huttusten sukukunnan lisäksi Rönkköjen sukukunnan. Huttusten sukukunnalla oli vuonna 1561 kaksi taloa, mutta 1663 verokirjan mukaan Huttusten sukukunnalla olivat hallinnassaan Viitaan, Laa'an, Kilpisaaren, Oinasjärven ja Petäjäjärven kylät. Aluksi uudisasukas asui nykymittapuun mukaan omalla luvallaan, mutta 20. huhtikuuta 1542 Kustaa Vaasa antoi asetuksen, että alueet, joilla ei asuttu, kuuluivat Jumalalle, kuninkaalle ja Ruotsin kruunulle ja vakinaisten asukkaiden voitiin näin katsoa saaneen alueensa virallisestikin itselleen. Uusia tiloja syntyi sen jälkeen anekkikirjoilla. Hallinnollisesti kuuluttiin 1625 asti Tavinsalmen pitäjään. Em. vuonna syntyi Iisalmen seurakunta ja samalla pitäjä, johon tuolloin kuuluivat Iisalmi, Sonkajärvi, Kiuruvesi, Pielavesi, Lapinlahti, Nilsiä, Varpaisjärvi ja Vieremä. Rutakolle tuli oma rukoushuonekunta 1854. Siihen kuuluivat Rutakon, Oinasjärven, Sonkajärven, Kilpisaaren ja Petäjäjärven kylät. Erohetkellä oli Rutakon rukoushuonekunnassa 556 asukasta, jotka pitivät omia epävirallisia pitäjänkokouksiaan. Sonkajärvi erosi vuonna 1922 Iisalmen maalaiskunnasta. Sonkajärven seurakunta oli eronnut Iisalmen seurakunnasta jo vuonna 1920.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Sonkajärvellä oli 4 075 asukasta, joista 1 730 asui taajamissa, 2 320 haja-asutusalueilla ja 25:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sonkajärven taajama-aste on 42,7 %. Sonkajärven taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Sonkajärven kirkonkylä 1 340 2  Sukeva 390

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

 Hallinto 

Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista keskustan hallussa on yhdeksän, sosiaalidemokraateilla viisi, perussuomalaisilla neljä, kokoomuksella kaksi ja vasemmistoliitolla yksi paikka kaudella 2025–2029.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Sonkajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Sonkajärven seurakunta
Seurakunta kuuluu Ylä-Savon seurakuntayhtymään.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Sonkajärvellä toimii Sonkajärven helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sonkajärven alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/iisalmen-ortodoksinen-seurakunta 

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Sonkajärven kunnan nykyisellä alueella.
 Sukevan seurakunta (liitetty Sonkajärven seurakuntaan 2005)

 Keskusta 

Sonkajärven keskustassa on koulukeskus     (Sonkajärven yhtenäiskoulu ja Sonkajärven lukio), kirjasto, terveyskeskus, Osuuspankki, kunnantalo, K-Market, S-market, liikuntahalli, jäähalli (Omatalo ICE), kolme ravintolaa, kukkakauppa ja hautaustoimisto ja muutama kampaamo.

Kylät

Aittokoski, Haajaissydänmaa, Haapajärven Sydänmaa, Harva, Hernejärvi, Jyrkkä, Kaarakkala, Kalliomäki, Kalliosuo, Kainuunmäki, Kauppilanmäki, Kilpisaari, Koirakoski, Kukkopuro, Laaka, Mansikkavirta, Muuraisjärvi, Oinasjärvi, Paisua, Petäjäjärvi, Petäys, Päsmäri, Rutakko, Ryhälänmäki, Savonvirta, Sonkajärvi, Sonkakoski, Sukeva, Sälevä, Toivakko, Ulmala, Uuraa, Vehmasjärvi, Viitaa, Vänninmäki.

Käyntikohteita
 Sonkajärven kivikirkko (J. D. Stenbäck, 1910),
 Jyrkkäkosken rautaruukki
 Sonkajärven kotiseutumuseo
 Kansainvälinen PullomuseoKaikkea sitä esitelläänkin: Nämä ovat Suomen erikoisimmat museot, Studio55, MTV3 18.1.2012. Viitattu 21.10.2014.Saarikoski, Sonja: HS kiersi Suomen oudoimmat nähtävyydet: Lähtisitkö Kusikivelle tai ufojärvelle? Helsingin Sanomat 27.7.2014. Viitattu 22.10.2014.
 Nurmijoen reitti
 Raudanjoen ylittävä Männikön museosilta Sukevan kylässä
 Sukevan rautatieasema
 Talaskankaan luonnonsuojelualue
 Sonkajärven tsasouna
 Sukevan tsasouna

Tunnettuja sonkajärveläisiä
 Ismo Eskelinen, muusikko
 Kalevi Eskelinen, kilpapyöräilijä
 Kalle Eskelinen, maastohiihtäjä
 Antti Holma, näyttelijä
 Tuukka Huttunen, näyttelijä
Johanna Jauhiainen, näyttelijä
 Mirkka Kallio, ohjaaja
 Jaakko Kauppinen, muusikko
 Timo Kämäräinen, muusikko
 Jiri Nissinen, jalkapalloilija
 Ilkka Pikkarainen, jääkiekkoilija
 Paavo Ruotsalainen, kirjailija
 Olavi Rytkönen, toimittaja
 Päivi Räsänen, poliitikko
 Tahvo Rönkkö, poliitikko
 Matti Turunen, näyttelijä
 Jussi Vatanen, näyttelijä
 Juha Virtanen, jääkiekkoilija
 Ville Väisänen, Mannerheim-ristin ritari

 Ruokakulttuuria 
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Sonkajärven perinneruoaksi valittiin tuuvinkivelli eli perunavelli.

 Katso myös 
Rutakko – Sonkajärven kuntaa edeltänyt laiton kunta
Lappalaiset – lappalaiset-nimityksen historia ja vaikutus paikannimistöihin
Sonkajärven Yrittäjät – Savon Yrittäjien paikallisyhdistys
Sonkajärven kirjasto
Sonkajärven terveyskeskus
Luettelo Sonkajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

 Sonkajärven kunnan kotisivu
 Tilastokeskus – Sonkajärven avainluvut
 Webkamerakuvaa Rutakon raitilta 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit