Oulainen

Oulainen () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa, Pohjanmaan radan ja kantatie 86:n varressa. Kaupungissa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Kaupungin läpi virtaa Pyhäjoki. Oulaisten naapurikunnat ovat Alavieska, Haapavesi, Merijärvi, Pyhäjoki, Raahe ja Ylivieska.

Historia
Oulaisten seudulta on löydetty useita merkkejä kivikautisesta asutuksesta. Ainakin Piipsjärven rannalla asuttiin jo kivikaudella. Lukuisten kivikautisten esineiden joukossa on mm. pohjalaisia kirveitä, tuuria, itäkarjalaisia kourutalttoja, piikärkiä, liuskerenkaita ja mustasta liuskeesta tehty keihäänkärki. Sen sijaan pronssikaudelta ei ole tehty yhtään varmaa löytöä ja rautakaudeltakin vain yksi. Matkanivan Männistöstä on tavattu pronssinen hopeoitu hevosenkengän muotoinen solki.

Keskiajalla seudulle saapui karjalaisia ja myöhemmin satakuntalaisia ja hämäläisiä erämiehiä. Alue oli rajaseutua, sillä 1323 solmitun Pähkinäsaaren rauhan raja halkoi todennäköisesti seutua Pyhäjoen suuntaisena. Perimätiedon mukaan Oulaisten ensimmäinen asukas olisi ollut Oula-niminen lappalainen, mistä paikkakunnan nimi olisi muodostunut. Luotettavampaa tietoa on 1400-luvulla muuttaneesta savolaisesta asutuksesta. Tuolta ajalta Oulaisissa on esimerkiksi nykyisen Likalanjärven nimen edeltäjä Savanlampi eli Savallampi. 1500-luvun alusta olevissa asiakirjoissa ei vielä näkynyt Oulainen-nimeä ollenkaan vaan alue kuului laajaan  Matkanivan kylään.

pienoiskuva|200px|vasen|Oulaisten kirkko ennen vuotta 1927Kirkonkirjoissa 1600-luvun alussa esiintyvissä ensimmäisissä taloissa, N:o 1 Paavola (joen eteläpuolella) ja N:o 2 Pyykölä (joen pohjoispuolella) lienee olleet Oulaisten ensimmäiset pysyvät asukkaat. Vuonna 1608 kylässä oli 6 savua, joita verotettiin; vuonna 1682 savuja oli 15. Aatelisilla ei Oulaisissa ollut kartanoita, vaikka alue kuuluikin läänityksenä Evert Kaarlenpoika Hornille, Kankaisten herralle, vuosina 1613–1615, jonka jälkeen aatelisille valtioneuvos F. Scheldingille ja H. Falkenbergille aina vuoteen 1674, jolloin läänitykset piti palauttaa valtiolle. Pääasiassa Talonpojat omistivat Oulaisten tilat 1700-luvulla. Vuodelta 1766 olevan kartan mukaan Oulaisten nykyisen ydinkeskustan alueella olivat seuraavat talot: N:o 1 Honka Paavola, N:o 2 Pyykölä Isojussi, N:o 3 Ranta Pyykölä, N:o 4 Heickilä, N:o 5 Jussila, N:o 6 Pyy, N:o 7 Anttila, N:o 8 Pyykölä ja N:o 9 Miekkonen. Näiden talojen maista on muodostunut nykyisen Oulaisten keskusta.

Oulaisista tuli Pyhäjoen kappeliseurakunta vuonna 1682, jolloin rakennettiin ensimmäinen kirkko. Ensimmäisen käytyä pieneksi rakennettiin uusi kirkko vuonna 1753. Kappalaisen virkataloksi kuningas myönsi 16. helmikuuta 1757 Pyykölän kruununtilan N:o 8. Omaksi kirkkoherrakunnakseen Oulainen erottautui, kun ensimmäinen kirkkoherra Joel Lindholm asettui virkaansa 1881. Kirkkoon tehtiin perusteellinen korjaus 1882.

Oulaisten ensimmäinen maantie Pyhäjoelta Haapavedelle valmistui 1700-luvun lopulla, mutta Ylivieskan tie vasta 1860-luvulla. Rautatieliikenne Oulaisiin alkoi Pohjanmaan radan valmistuttua 1886, jolloin rakennettiin kaksi asemaa: Oulaisten asema ja Kilpuan asema.

Vuosina 1883–1902 Oulaisissa toimi 13. reservikomppania, joka sijaitsi Niskanmäellä entisillä Epäilyksen, Konttilan ja tilojen mailla. Siihen kuului alkujaan kaikkiaan 12 rakennusta ja siellä palvelleiden määrä vaihteli vuositasolla välillä 309–603. Toinen suuri laitos oli 1914 aloittanut Oulaisten parantola, jossa hoidettiin tuberkuloosipotilaita. Parantola sijaitsi osittain entisissä reservikomppanian tiloissa. Parantolaa laajennettiin 1930- ja 1950-luvuilla. Nykyään parantolan tilat ovat osittain kaupungin ja osittain Oulaskankaan sairaalan käytössä.

Oulaisten hyvä liikennesijainti vaikutti huomattavasti siihen, että siitä kehittyi 1900-luvulla Pyhäjokilaakson keskus. Kirkonkylään perustettiin useita suuria kauppaliikkeitä ja vähitellen syntyi myös teollisuutta, etenkin sahateollisuutta. Oulaisten kauppalan perustaminen nousi esille jo 1949, mutta tuolloin kunnanvaltuusto torjui hankkeen vedoten siihen, että kirkonkylän alue oli jo vuonna 1925 muodostettu taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Vaikka taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin jo v. 1955, Oulaisista tuli kauppala vasta 1967. Kaupungin oikeudet se sai 1977. Oulainen on ollut myös merkittävä koulupaikkakunta jo 1960-luvulta saakka.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Oulaisissa oli 7 472 asukasta, joista 5 533 asui taajamissa, 1 903 haja-asutusalueilla ja 36:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Oulaisten taajama-aste on 74,4 %. Oulaisten taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Oulaisten keskustaajama 5 330 2  Piipsjärvi 203

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Oulaisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Oulaisten seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Oulaisissa toimii Oulaisten helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Oulaisten alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/oulun-ortodoksinen-seurakunta 

Luonto
pienoiskuva|oikea|Oulaisten koski ja mylly (2006)Oulaisten kaupunki sijaitsee Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan vaihettumisvyöhykkeellä. Kaupungin maisemia hallitsevat tasaiset ja metsäiset moreeni- ja suomaat.

Kallioperä on kivilajikoostumukseltaan vaihtelevaa. alueen pohjoisosassa on pääasiassa graniittia. Pyhäjoen tuntumassa esiintyy tummaa mustaa gabroa ja diabaasia. Diabaasi, ns. Oulaisten mustaa graniittia on louhittu monumentti- ja rakennuskiveksi, jota on käytetty mm. Finlandia-talossa Helsingissä. Kaupungin eteläosissa on gneissiä ja kiilleliusketta.

Yleisin maalaji on moreeni. joka paikoin muodostaa luoteis-kaakkoissuuntaisia selänteitä. Hiekka- ja hietamaita on pääasiassa jokivarressa, etenkin keskusta länsiosissa ja Petäjäskoskella ja Matkanivassa Matko-ojan itäpuolella. Sora- ja hiekkavarojen kokonaismääräksi on arvioitu noin 1,1 miljoonaa kuutiometriä. Savikoita on Pyhäjoen ja sen sivujokien rannoilla. Kivennäismaalajit ovat laajoilla alueilla turpeen peitossa. Pinnanmuodostukseltaan Oulaisten seutu on melko tasaista. Maanpinta alenee tasaisesti idästä länteen ja pohjoisilta ja eteläisiltä vedenjakaja-alueilta Pyhäjoen laaksoa kohti. Ylävintä on kaupungin koillisosassa, missä korkeimmat kohoumat yltävät noin 130 metriin.

Tärkein vesiväylä on kaupungin poikki idästä länteen virtaava Pyhäjoki, jossa ovat mm. 940 metriä pitkä ja 6,2 metriä korkea Oulaistenkoski, Vääräkoski ja Hirsikoski. Oulaisten vaakuna kertoo ajasta, jolloin Pyhäjoki oli huomattava rapujoki ja Oulainen rapujen pyynnin ja kaupan keskus. Joen perkaus ja alueella 1960-luvulla raivonnut rapurutto hävittivät joen rapukannan kuitenkin lähes kokonaan. Pyhäjoen huomattavampia lisäjokia ovat Vaikonoja ja Piipsanjoki. Mainittavia järviä ovat Piipsjärvi ja Likalanjärvi.

Oulaisissa on vähän soita verrattuna moneen ympäristökuntaan. Soistuneita metsiä on sen sijaan lähes 40 prosenttia maa-alasta. Rämeitä on yli puolet suoalasta, mutta myös nevoja tavataan. Puolukkatyypin mäntymetsät ovat kaupungin itäosissa vallitsevia, mutta kuusen osuus kasvaa länteen päin.

Kylät
Kilpua
Lehtopää
Matkaniva
Petäjäskoski
Piipsjärvi
Honkaranta

 Talous 

Talousalueena Oulainen kuuluu Ylivieskan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 38 106 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 38. suurin.

Oulaisissa oli vuonna 2022 yhteensä 2 728 työpaikkaa ja kunnassa asui 2 634 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 69,1 prosenttia. Oulaisten työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 68,7 prosenttia, jalostuksen 25,7 prosenttia ja alkutuotannon 5,0 prosenttia.

Oulaisten työpaikkaomavaraisuus on 103,6 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 75,1 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,8 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Oulaisissa on 166,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

Suurimmat työnantajat

 Oulaisten kaupunki
 Oulaskankaan sairaala
 Taukokankaan kuntoutuskeskus (noin sata henkeä)
 Oulun ammattikorkeakoulu
 Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymä
 Oulaisten Liikenne
 Sievin Jalkine, Oulaisten tehdas
 SSAB, Oulaisten tehdas
 Junnikkala Oy, Oulaisten saha
 Rakennusliike Sorvoja Oy
 Oulaisten LVI Oy
 Vattenfall

 Kulttuuri 
 Nähtävyydet 
 Väinölän tila
 Maailman varanapa
 Rumakivi

 Tapahtumat
Oulaisissa on kaksi tunnettua tapahtumaa: Oulaisten musiikkiviikot ja Wanhan voiman päivät.

 Ruokakulttuuri 
Oulaisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla piimävellin kaltainen huituvelli, pikkuliha eli kuutioitua naudanlihaa uunissa sekä hernetuuvinki ja pottuvoi eli perunasose.

 Urheilu ja liikunta 
Vuosisadan alussa perustettuja Oulaisten Huiman ja Tarun urheiluseuroja täydentävät 1954 perustettu jousiammuntaseura Sulka ja hevosurheiluseura Pyhäjokilaakson Ratsastajat sekä jääkiekkoseura Cobrat.

Oulaisten keskustassa on urheilukenttä ja Oulaisten jäähalli. Vuonna 2017 valmistui uimahalli Lähde, ja 2010-luvulla on rakennettu myös jousiammuntarata ja skeittiparkki. Kunnallisen kuntosalin lisäksi seudulla toimii pari yksityistä salia.

Honkamajan hiihtokeskuksen yhteyteen on perustettu sporting-ampumarata ja frisbeegolf-rata.

Oulaisissa toimii myös moottoriurheiluseura Oulaisten Moottorikerho, jossa harrastetaan jokamiesluokan urheiluautoilua ja kartingia, myös RC rata löytyy. Autourheilua harrastetaan Oulaisissa Irvan moottoriurheilukeskuksessa sekä Matikaisen Lomaparatiisissa.

 Välimatkat suurimpiin kaupunkeihin maanteitse 
23px Helsinkiin 534 km
23px Hämeenlinnaan 462 km
23px Iisalmeen 166 km
23px Jyväskylään 265 km
23px Kajaaniin 164 km
23px Kauhavalle 180 km
23px Kemiin 206 km23px Kokkolaan 109 km
23px Kotkaan 509 km
23px Kuopioon 253 km
23px Lahteen 435 km
23px Lappeenrantaan 487 km
23px Mikkeliin 379 km
23px Ouluun 100 km
23px Poriin 406 km23px Raaheen 65 km
23px Rovaniemelle 322 km
23px Savonlinnaan 412 km
23px Seinäjoelle 225 km
23px Tampereelle 382 km
23px Turkuun 529 km
23px Vaasaan 229 km
23px Ylivieskaan 29 km

Tunnettuja oulaistelaisia
 Matti Alatalo, jääkiekkovalmentaja
 Antti Kalapudas, jääkiekkoilija
 Merja Kiviranta, triathlonisti
 Katja Küttner, näyttelijä
 Sari Kärnä, jääkiekkoilija
 Elli Marlow, kielitieteilijä ja CIA:n virkailija
 Eetu Rantala, pikajuoksija
 Saaga-Angelia Raudasoja, pesäpalloilija
 Risto Rautioaho, metalliopin professori
 Rosa-Maria Ryyti, Miss Suomi 2015
 Jorma Terentjeff, teollisuusneuvos
 Tapani Tirilä, opettaja ja kuoronjohtaja, musiikkineuvos
 Jarmo Tyyskä, valokuvaaja
 Antti Vikström, jousiampuja
 Pentti Vikström, jousiampuja

 Katso myös 
 Oulaisten kaupunginvaltuusto
 Luettelo Oulaisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

Kirjallisuutta
 Niilo Räsänen, Oulaisten pitäjän historia, 2.painos, 1999, .
 Harri Turunen, Oulaisten historia, 1986, .

 Aiheesta muualla 

 Oulaisten kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus – Oulaisten avainluvut
 Oulaisten XIX Musiikkiviikot 
 Oulaisten ammattiopisto 
 Oulun seudun AMK:n Sosiaali- ja terveysalan yksikkö 
 Oulaisten elävän rytmimusiikin harrastajat ry, ERMU 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit