Jääkiekon SM-liiga

Jääkiekon SM-liiga (markkinoinnissa myös pelkkä Liiga) on Suomen jääkiekon miesten pääsarja. Se perustettiin vuonna 1975 korvaamaan vanha SM-sarja, jota pelattiin vuosina 1928–1975. SM-liiga toimii erillään Suomen Jääkiekkoliiton toiminnasta. SM-liiga on Suomen suosituin urheilusarja yleisömäärillä mitattuna.

 Historia 
Liiga perustettiin 24. toukokuuta 1975 Tampereella korvaamaan SM-sarja, jota oli pelattu vuodesta 1928 alkaen. Käänteentekevässä organisaatiouudistuksessa pääsarja erotettiin muusta sarjakiekkoilusta, josta jäi huolehtimaan Suomen Jääkiekkoliitto. Liitto huolehtii myös jääkiekon perustyöstä sekä valmennus- ja kasvatustyöstä sekä Suomen maajoukkueista.

Liigauudistus merkitsi mestaruuden ratkaisemista pudotuspeleillä. Aluksi SM-liigassa oli 10 seuraa. Sarja laajeni 12-joukkueiseksi kaudella 1988–1989. Vuonna 2000 SM-liigaa laajennettiin yhdellä joukkueella, jonka jälkeen sarja suljettiin siten, etteivät joukkueet voineet pudota liigasta tai vastaavasti nousta sinne alemmasta sarjasta. Kaudeksi 2005–2006 sarjaan nostettiin Mestis-voittaja KalPa, joka täytti liigapaikkaan vaaditut kriteerit. Liigakarsinnat palautettiin kaudeksi 2008–2009. Edellytyksenä nousulle karsinnat selvittäneen Mestis-joukkueen olisi kuitenkin pitänyt ostaa hävinneen liigajoukkueen osake liigan määrittelemällä hinnalla. Muussa tapauksessa hävinnyt liigajoukkue olisi jatkanut pelaamista liigassa. Kaudesta 2013–2014 lähtien liigakarsinnat korvasi lisenssijärjestelmä, jossa Mestiksen voittaja voi anoa pääsarjalisenssiä. Mikäli se myönnetään, seura nousee liigaan yhden kauden siirtymäajan jälkeen.

Vuosina 1976–1980 ja 1985–1988 pudotuspeleihin pääsi neljä joukkuetta. Vuosien 1981–1984 ja 1989–1992 pudotuspeleissä pelasi sen sijaan kuusi joukkuetta, joista kaksi parasta pääsi suoraan välieriin. Vuodesta 1993 vuoteen 2003 pudotuspeleihin osallistui kahdeksan joukkuetta ja vuodesta 2004 lähtien on osallistunut kymmenen joukkuetta, joista kuusi parasta on päässyt suoraan puolivälieriin. Kaudesta 2024–2025 alkaen pudotuspeleihin pääsee kymmenen sijaan 12 joukkuetta, joista neljä ensimmäistä etenee suoraan puolivälieriin. Lisäksi runkosarjan kaksi viimeistä joukkuetta kohtaa toisensa paras seitsemästä -ottelusarjassa, jonka häviäjä joutuu karsimaan Mestiksen voittanutta joukkuetta vastaan.

Vuoden 2020 SM-liigakausi lopetettiin 13. maaliskuuta 2020 koronaviruspandemian vuoksi. Päätöksen vuoksi runkosarjan päätöskierros ja pudotuspelit jäivät pelaamatta, ja vuoden 2020 jääkiekon Suomen mestaruus jätettiin myöntämättä.

Kaudella 2022–2023 sarjassa koettiin murros ulkomaalaispelaajien osalta, sillä sarjassa pelasi ennätysmäärä ruotsalaisia pelaajia. Kasvu aiempiin vuosiin oli merkittävää, sillä ruotsalaisia oli yli kymmenen enemmän kuin aikaisempina vuosina. Vuoden 2023 alussa ruotsalaisia oli 36, kun vielä vuonna 2015 heitä oli neljä. Ruotsalaispelaajien määrälle oli monia syitä. Yksi vaikuttava tekijä oli Venäjän käymä hyökkäyssota, joka vapautti KHL:sta pelaajia lähinnä Ruotsiin ja Sveitsiin. Myös pohjoisamerikkalaisten pelaajien määrä sekä Suomessa että Ruotsissa vähentyi kaudesta 2021–2022 alkaen, minkä johdosta Suomeen tuli ruotsalaispelaajia. Kauden 2024–2025 alussa Ilves sivusi miesten jääkiekkoliigan ennätystä, kun joukkue otti seitsemän peräkkäistä kolmen pisteen voittoa kauden alussa.

 Kauden rakenne 
Kaikki joukkueet kohtaavat toisensa kahdesti kotiottelussa ja kahdesti vierasottelussa tai kolmesti lohkotoverien kohdalla. Eli jokainen joukkue pelaa neljä ottelua jokaista muuta vastaan, paitsi kuusi ottelua kahta lohkotoveriaan vastaan. Näin kukin joukkue pelaa runkosarjassa yhteensä 60 ottelua. 60 ottelun sarjan pohjana on nelinkertainen sarjamalli, jota rytmittävät välisarjat. Kukin SM-liigajoukkue pelaa muita vastaan runkosarjassa neljästi. Poikkeuksena ovat oman välisarjan joukkueet, joista kukin joukkue kohtaa yhden kuudesti, yhden neljästi ja yhden kahdesti. Ennen kautta 2024–2025 kolmen joukkueen välisarjoja oli viisi. Kaudesta 2024–2025 alkaen niitä on neljä ja niissä on jokaisessa neljä joukkuetta. Ratkaisulla tavoitellaan paikallispelejä, jotka ovat taloudellisesti tuottoisia.

Ennen kautta 2024–2025 runkosarjan kuusi parasta joukkuetta pääsi pudotuspeleihin, minkä lisäksi runkosarjassa sijoille 7.–10. sijoittuneet neljä joukkuetta pelasivat pudotuspelikarsinnat kolmen pelin sarjana, siten että pudotuspeleihin eteni yhteensä kahdeksan joukkuetta. Pudotuspelit ja loppuottelusarja pelataan seitsemän pelin sarjoina (poikkeuksellisesti paras viidestä järjestelmällä kauden 2020–2021 pudotuspeleissä). Välierien häviäjät ottelevat pronssista yksiosaisessa pronssiottelussa.http://liiga.fi/uutiset/2017/06/06/nain-pelataan-liigassa-kaudella-201718http://liiga.fi/liiga/kilpailusaannot

Kaudesta 2024–2025 alkaen vain kahden joukkueen kausi päättyy runkosarjaan, vaikka sarja kasvaa 16 joukkueen kokoiseksi Kiekko-Espoon noustessa Liigaan. SM-liigan urheilujohtaja Jussi Markkanen totesi keväällä 2024, että uudistuksen tarkoitus on lisätä sarjan kiinnostavuutta keväisin. Kaudesta 2024–2025 alkaen SM-liigasta voi ainakin periaatteessa pudota, jos joukkue häviää runkosarjan kahden viimeisen joukkueen välisen paras seitsemästä -ottelusarjan ja kärsii tappion karsintasarjassa myös Mestiksen voittajalle. Nousu Mestiksestä SM-liigaan on kuitenkin uudistuksen jälkeen edelleen vaikeaa, sillä nousijaehdokkaan on täytettävä SM-liigan tiukat lisenssivaatimukset 30. huhtikuuta mennessä.

 Tuomarit 
200px|right|thumb|SM-liigan tuomari Reijo Ringbom.

Kaikki SM-liigan tuomarit artikkelissa Luettelo jääkiekon SM-liigan tuomareista

Jääkiekon SM-liigaa tuomaroi kaudella 2025–2026 yhteensä 19 päätuomaria sekä 23 linjatuomaria. SM-liigaa tuomitaan neljän tuomarin järjestelmällä (2 päätuomaria ja 2 linjatuomaria). Eniten tuomaroineet tuomarit ovat tuomaroineet yli 500 SM-liigaottelua. 500 ottelun rajan ovat rikkoneet Markku Kruus (532), Antti Hämäläinen (518), Jyri Rönn (511) sekä Reijo Ringbom 849 ottelullaan. Timo Favorin saavutti ensimmäisenä tuomarina 1000 ottelua helmikuussa 2019. Parhaaksi tuomariksi pelaajat ovat äänestäneet Jari Levosen ja parhaaksi linjatuomariksi Juha Suoraniemen. Eniten otteluita on tuominnut Stefan Fonselius yli 1100 ottelullaan.

Kaudella 2018–2019 otettiin otteluiden tuomaroinnissa käyttöön tilannehuone eli TH, joka rakennettiin Helsinkiin. Siellä otteluiden tapahtumia seurataan keskitetysti usean videotuomarin voimin. Vastaavanlainen järjestelmä on käytössä esimerkiksi NHL:ssa.

Kaudella 2025-2026 Liiga otti käyttöön järjestelmän, jolla tuomarit kuuluttaa  rangaistukset, maalit.  Samalla kaudella otettiin käyttöön myös paitsiohaasto. 

 Erotuomaristo kaudella 2025–2026 

Päätuomarit
 3   Antti Boman 
 19   Riku Brander 
 8   Joonas Kova 
 25   Aleksi Rantala 
 2   Anssi Salonen 
 26   Kristian Vikman 
 22   Aaro Brännare
 21   Stefan Fonselius
 9   Jarno Heikkinen
 29   Lassi Heikkinen
 24   Toni Hyvärinen
 18   Jukka-Pekka Koistinen
 14   Petri Lindqvist
 28   Henri Neva
 10   Timo Ruuska
 17   Sakari Suominen
 5   Janne Wuorenheimo
Päätuomareiden haastajaryhmä
 11   Otto Blomqvist
 30   Joona Elonen

Linjatuomarit
 45   Rasmus Alajärvi
 66   Onni Hautamäki
 55   Markus Hägerström
 77   Juho-Pekka Inkinen
 74   Niko Jusi
 61   Daniel Lindblom
 44   Luka Mäkinen
 38   Teo Mäkinen
 64   Valtteri Niiranen
 63   Tommi Niittylä
 49   Lauri Nikulainen
 41   Samuli Niskanen
 36  Niko Nurmio
 72   Joni Pekkala
 52   Harri Perämäki
 50  Santeri Puhakka
 70   Oskari Saarimäki
 65   Nico Sammalisto
 53   Hannu Sormunen
 37   Jussi Thomann
 58   Dāvis Zunde
Linjatuomarien haastajaryhmä
 39   Kasper Hietala
 48   Valtteri Virtanen

Lähde: 

 Televisiointi 

200px|right|thumb|Nelosen liigastudio semifinaaleissa 2006.
Vuoteen 2005 asti MTV3 televisioi sunnuntaisin runkosarjan yhden ottelun maksuttomana, jolloin selostajina toimivat Pentti Lindegren, Mika Saukkonen ja Timo Jutila. Pudotuspelien osalta MTV3 lähetti suorana valikoituja puolivälierä- ja välieräotteluita sekä huhtikuun loppuottelut. Jääkiekkolähetyksiä kutsuttiin nimellä Hockey Night. Lisäksi MTV3 tarjosi parina viimeisenä televisiointivuonnaan lisää otteluita maksullisella MTV3+-kanavalla. 

Kaudeksi 2005–2006 esitysoikeudet siirtyivät Neloselle, joka esitti suorana huhtikuun finaalipelit. Tämän lisäksi viikoittain Nelosella esitettiin aiemmin viikkomakasiini sekä joka pelipäivä illan päätteeksi kierroksen kaikki maalit. Runkosarjan pelejä sekä puolivälieriä esittää suorina maksullinen Canal+, ja kommentaattoreina toimivat J-P Jalo ja Juhani Tamminen. 

Kaudesta 2007–2008 lähtien Nelonen lähetti myös yhden runkosarjaottelun suorana joka kuukausi, mutta viikkomakasiini lopetettiin tuolle kaudelle kierrosten maalikoosteiden säilyessä.

Kaudella 2009–2010 SM-liiga siirtyi ensimmäistä kertaa sen historian aikana kokonaan maksukanavien puolelle. Otteluja televisioi pääasiassa URHOtv, jonka lisäksi Nelonen siirsi aiemmin ilmaisen kuukauden pelin Urheilukanavalta Nelonen Sport Pro:lle. Kausi oli myös ensimmäinen, jolloin finaalipelejä ei nähty Suomen televisiossa muualta kuin maksukanavilta, sillä ne nähtiin vain Nelonen Sport Pro:lla. Vaikka asioiden yhteyttä ei ole tutkittu, totuus on se, että kaudella 2010–2011 SM-liigaottelujen katsojamäärät putosivat suurimmalla osalla joukkueista. Vain Jokerit, Kärpät ja Ässät saivat runkosarjan päätteeksi nousua katsojakeskiarvoonsa edellisvuoteen verrattuna. Kaudella 2013–2014 kuvausoikeudet siirtyivät kokonaan Neloselle. Kauden jokaisen pelin pystyi katsomaan Nelonen Pro -kanavalta ja Ruutu+-palvelusta. Kaudesta 2018–2019 alkaen Telia omistaa oikeudet kuudeksi kaudeksi eteenpäin. MTV3 ja Sub alkoivat näyttää 14 vuoden tauon jälkeen otteluita maksutta kaudesta 2019–2020 alkaen.

 Kriisi ja uudistusehdotukset 
SM-liigassa on viime aikoina esiintynyt sisäisiä jännitteitä, jotka liittyvät sarjajärjestelmän uudistamiseen. Useat seurat kuten Tappara, TPS, HIFK ja JYP ovat ilmaisseet tyytymättömyytensä uudistusten hitauteen, ja ne ovat valmistelleet suunnitelmia mahdollisesta irtautumisesta liigasta uuden ammattilaisjääkiekkosarjan perustamiseksi Suomeen.

Hanketta uuden sarjan perustamiseksi johtaa Tapparan entinen puheenjohtaja Heikki Penttilä yrityksensä Causabon Oy:n kautta. Suunnitelman mukaan uusi sarja koostuisi aluksi 10–12 joukkueesta, ja se olisi avoin, mahdollistaen nousun ja putoamisen ilman velvoitetta lunastaa osuutta sarjaa operoivasta yhtiöstä. Tavoitteena olisi parantaa suomalaisen jääkiekon kilpailukykyä, taloudellisia edellytyksiä ja yleisövetovoimaa. Penttilän mukaan sarja voisi käynnistyä syksyllä 2026, ja neuvottelut seurojen ja muiden osapuolten kanssa on aloitettu. 

Samaan aikaan SM-liigan johto puheenjohtaja Jyrki Sepän johdolla on laatimassa omaa uudistussuunnitelmaansa. Liigan ehdotuksiin kuuluu joukkuemäärän vähentäminen 12 tai 14 joukkueeseen, pudotuspelijärjestelmän uudistaminen sekä päätöksentekorakenteen keventäminen siirtämällä valtaa osakkeenomistajilta liigahallitukselle tai toimistolle. Lisäksi suunnitelmissa on kaventaa eroa SM-liigan ja toiseksi korkeimman sarjatason, Mestiksen, välillä tukemalla nousu- ja putoamismahdollisuuksia sekä kanavoimalla tuloja alemmalle sarjatasolle. Uudistusten on määrä astua voimaan siirtymäkauden 2026–2027 jälkeen, jolloin 2–4 joukkuetta putoaisi pääsarjasta urheilullisin perustein, ja uusi sarjamalli olisi käytössä kaudella 2027–2028. 

Sepän mukaan uuden sarjan suunnittelu on osittain nähty painostuskeinona, mutta hän uskoo, että SM-liigan omat uudistukset hyväksytään marraskuun 2025 yhtiökokouksessa. Hän on lisäksi todennut, että kaikki seurat ovat sitoutuneita liigan prosessiin, eikä yksikään ole ilmoittanut vetäytyvänsä. Keskustelut Jääkiekkoliiton kanssa Mestiksen liittämisestä saman organisaation alaisuuteen ovat käynnissä, sillä kahden ylimmän sarjatason operointi eri organisaatioiden kautta nähdään haasteellisena.

Marraskuussa 2025 SM-liigan yhtiökokous päätti että kaudesta 2027–2028 lähtien pelataan 14+10-mallilla, eli A-liigassa pelaa 14 seuraa ja B-liigassa 10 seuraa. Joukkuemäärää tarkastellaan uudelleen 2-3 vuoden välein. A-liigan viimeinen putoaa suoraan seuraavaksi kaudeksi B-liigaan ja B-liigan voittaja nousee suoraan A-liigaan seuraavaksi kaudeksi. Muutos vaatii vielä Jääkiekkoliiton hyväksynnän.

 Osallistuvat joukkueet 

 Aiempia liigaseuroja 

 FoPS putosi 1977, nykyään FPS.
 KOOVEE putosi 1980.
 JoKP putosi 1992.
 TuTo putosi 1996, nykyään TUTO Hockey.
 Jokerit siirtyi KHL:ään 2014.
 Kiekko-Espoo, sittemmin Blues, ajautui konkurssiin 2016.
 JyP HT, nykyään JYP.
 Kiekkoreipas, Hockey-Reipas ja Reipas Lahti, nykyään Pelicans.

 SM-liigaseurat aikajanalla 
 1970  1980  1990  2000  2010  2020 7576  7677  7778  7879  7980  8081  8182  8283  8384  8485  8586  8687  8788  8889  8990  9091  9192  9293  9394  9495  9596  9697  9798  9899  9900  0001  0102  0203  0304  0405  0506  0607  0708  0809  0910  1011  1112  1213  1314 1415  1516  1617 1718  1819 1920  2021 2122  2223  2324  2425  2526  HIFK Ilves Tappara TPS Ässät   Jokerit     Lukko   KOOVEE      Sport       FoPS        Kiekkoreipas   Hockey-Reipas  Reipas Lahti   Pelicans   Kärpät      SaiPa       HPK     JyP HT  JYP   KalPa      KooKoo       JoKP          K-Espoo  Blues    K-Espoo    TuTo          Jukurit

Joukkueiden sijoitukset SM-liigassa
1975–2000
Kausi      75–76  76–77  77–78  78–79  79–80  80–81  81–82  82–83  83–84  84–85  85–86  86–87  87–88  88–89  89–90  90–91  91–92  92–93  93–94  94–95  95–96  96–97  97–98  98–99  99–00Joukkueita 10  10  10  10  10  10  10  10  10  10  10  10  10  12  12  12  12  12   12  12  12  12  12   12  12HIFK 4 4  5 4 1 4 3 1  5  5 2 3 3  6  5  5 3  6  8  5  6  9 1 2 4   Ilves     7  6 4  7  8  6  8 3  6 1  6  5 4 3 2  10  9  8  7  12  8 4 2  6  8Tappara 2 1 2 1  5 2 1 4 1  6 1 1 1 4 3  6  11  9 4  10  5  8  6  9  5TPS       1 2 3 3 4 3 2  5 4 2 4 4  5 1 1 1  5 1 2 1 2 2  5 1 1Ässät 3  5 1 2 2  5 4  7 2 4  7  6  7  12  –  8 4 4  5 3  7  7  8  10  11Jokerit  6  7  10  8  9  9  9 2  7  8  9  10  –  –  10  9 1  5 1 2 1 1 3  5 2Lukko  5  9  9  6  6  10  10  10  –  7  8  8 2  7  9  11  6  7 3 4 3  10  9  11  6KOOVEE        8 3  8  9  10  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – Sport       10  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – FoPS     9   10  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – Pelicans1         –  8  6  5  7  7  6  8  9  10  –  –  –  –  –  7  10  12  12  –  –  –  –  –  12Kärpät        –  –  7  10 3 1  5  9 3 3 3 2  6  11  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – SaiPa          –  –  –  –  –  8  7  6  8  9  10  –  –  10  8  12  –  –  –  –   –  11  7 4  9HPK       –  –  –  –  –  –  –  –  10  –  –  –  –  8  7 3  8 2  9  9 4 3  10 3 3JYP2    –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  5  7  9 2  6 4 2 3  6  6  10  5  11  8  10KalPa        –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  9  8  5 4 2  7  10  10  8  11  12  12  12  – KooKoo        –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  10  9  11  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – JoKP       –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  12  –  12  –  –  –  –  –  –  –  – Blues3      –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  11  11  7  9  6 4  7  7TuTo      –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  11  12  –  –  –  – Kausi      75–76  76–77  77–78  78–79  79–80  80–81  81–82  82–83  83–84  84–85  85–86  86–87  87–88  88–89  89–90  90–91  91–92  92–93  93–94  94–95  95–96  96–97  97–98  98–99  99–00
1 = 1976–1985 Kiekkoreipas, 1990–1991 Hockey-Reipas, 1991–1994 Reipas Lahti
2 = 1985–1997 JyP HT
3 = 1992–1998 Kiekko-Espoo

2000–
Kausi      00–01  01–02  02–03  03–04  04–05  05–06  06–07  07–08  08–09  09–10  10–11  11–12  12–13  13–14  14–15  15–16  16–17  17–18 18–19 19–20* 20–21  21–22  22–23  23–24  24–25  25–26Joukkueita 13  13  13  13  13  14  14  14  14  14  14  14  14  14  14  15  15  15  15  15  15  15  15  15 16  16HIFK  6  10  7 3  5 4  6  7  9  6 1  6  8  10  7 2 4 3 4  6 3  6 4  7 5 Ilves 3  7  13  6  7  6  7  8  10  14  8  14  14  11  10  14  8  11  8  4  8 3 3  5 3 Tappara 2 2 1  9  8  5  5 3  13  7  11  12 2 2 2 1 1 2 3  3 4 1 1 1 7 TPS 1 4  8 2  6  10  9  10  8 1  13  10  13  13  13  7  5 4  6  11 2 2  10  8 12 Ässät  13  11  10  11  10 2  13  14  14  13  5  7 1  12  9  12  9  8 15  9  12  15  7  11 6 Jokerit  5 1 4  7 2  11 2 4  6  10  7 3  5  9  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –Lukko  7  12  9  5 4  13  10  9  11  5 3  9 4 3 4  6  12  9  7  2 1  8  5  9 4 Sport  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  14  10  14  15 11  15  10  12  14  10 8 Pelicans  8  5  12  13  13  12  8  6  7  12  14 2  11  7  12  8  7  10 5  14  6  10 2 2 16 Kärpät 4  6 2 1 1 3 1 1 2  8  10  8  9 1 1 3  10 1 2 1  7  7  9 3 13 SaiPa  10  13  11  12  12  7  11  11  12  11  12  11  10 4  8  5  15  7  9  12  13  14  15  15 2 HPK  11 3 3 4 3 1 3  12  5 2  9  13  7  8  11  13  6  12 1  7  11  9  12  14 11 JYP  12  9  6  10  9  9  12  5 1 3 4 1 3  5 3 4 3  5  10  8  15  13  13  13 14 KalPa  –  –  –  –  –  14  14  13 3 4  6  5  6  14  6  9 2  6 12 10  5  11  6 4 1 KooKoo  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  11  13  14  13  5  9 4  8  12 9 Blues / K-Espoo  9  8  5  8  11  8 4 2 4  9 2 4  12  6  5  15  –  –  –  –  –  –  –  – 10 Jukurit  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  11  13  14  13  14  5  11  6 15 Kausi 00–01  01–02  02–03  03–04  04–05  05–06  06–07  07–08  08–09  09–10  10–11  11–12  12–13  13–14  14–15  15–16  16–17  17–18 18–19 19–20*  20–21  21–22  22–23  23–24  24–25  25–26
*Kausi jäi koronaviruspandemian takia kesken, taulukossa on esitetty runkosarjan pistekeskiarvojen mukaiset sijoitukset.

 Voittajat 

 Joukkue SM-liigan mestaruudet Suomen mestaruudetTBK / Tappara TPSKärpätJokeritHIFKJYPÄssätHPKIlvesLukkoKalPa

 Yleisömäärät 
 Kausi Yleisökeskiarvo2001–20025 2312002–20035 1482003–20045 1012004–20055 1432005–20065 0322006–20074 9842007–20085 1012008–20094 9332009–20104 9762010–20114 8502011–20125 1082012–20135 2132013–20144 9742014–20154 3372015–20164 2502016–20174 3272017–20184 2542018–20194 2322019–20204239

 Jäähallit 

SijaJäähalliKatsojakapasiteettiKaupunki1.Tampereen Kannen areena 12 700Tampere2.Turkuhalli 10 500 Turku 3.Helsingin jäähalli 8 200 Helsinki 4Espoo Metro Areena6 982Espoo5.Oulun jäähalli6 400 Oulu6.Isomäen jäähalli6 000Pori7.Hämeenlinnan jäähalli5 360 Hämeenlinna8.Kuopion jäähalli5 300 Kuopio9.Kouvolan jäähalli5 200 Kouvola10.Vaasan jäähalli5 200 Vaasa11.Kisapuiston jäähalli4 820 Lappeenranta12.Äijänsuon jäähalli4 500 Rauma13.Jyväskylän jäähalli4 437 Jyväskylä14..Lahden jäähalli4 403 Lahti15.Kalevankankaan jäähalli 4 200 Mikkeli 

 Ulkoilmaottelut 
 Talviklassikko: 2011, 2012, 2014
 Open Ice Winter Classic Tampere: 2013
 Ulkojäät: 2016
 Helsinki Ice Challenge: 2017
 Satakunnan Talviklassikko: 2025

 Palkinnot 


SM-liigan tähdistökentällinen
Jääkiekon SM-liigan kuukauden pelaaja – myönnetään liigan valitsemalle pelaajalle joka kuukausi

Liigaorganisaation vuosittaiset tunnustuspalkinnot 

Aaro Kivilinnan muistopalkinto – paras seura
Harry Lindbladin muistopalkinto – runkosarjan voittajajoukkue
Aarne Honkavaara -palkinto – runkosarjan paras maalintekijä
Jari Kurri -palkinto – pudotuspelien paras pelaaja
Jarmo Wasaman muistopalkinto – kauden paras tulokas
Jääkiekon SM-liigan viihdyttävin pelaaja - kauden viihdyttävin pelaaja
Kalevi Numminen -palkinto –  kauden paras valmentaja
Lasse Oksanen -palkinto – runkosarjan paras pelaaja
Matti Keinonen -palkinto – kauden tehopelaaja (paras plus-miinus-tilasto)
Pekka Rautakallio -palkinto – kauden paras puolustaja
Pentti Isotalo -palkinto – kauden paras linjatuomari
Raimo Kilpiö -palkinto – kauden herrasmiespelaaja
Unto Wiitala -palkinto – kauden paras erotuomari
Urpo Ylönen -palkinto – kauden paras maalivahti
Veli-Pekka Ketola -palkinto – pistepörssin voittaja

 Pelaajayhdistyksen vuosittain jakamat palkinnot 

Kultainen kypärä – pelaajien äänestämä arvokkain pelaaja
Kultainen pilli – pelaajien äänestämä paras erotuomari
Juha Rantasila -palkinto – eniten maaleja runkosarjassa tehnyt puolustaja

 Hallinto 
Päivitetty: 15. kesäkuuta 2019
Toimiston henkilökunta 

 Mikko Pulkkinen, toimitusjohtaja
 Vili Nurmi, myynti- ja yhteysjohtaja
 Arto I. Järvelä, kilpailutoimenjohtaja
 Jyri Rönn, erotuomarijohtaja
 Kaisa Hollo, yhteyspäällikkö
 Jukka Sundqvist, Digitaalisen liiketoiminnan johtaja
 Pirjo Nurminen, toimistopäällikkö
 Aija Saha, Markkinointipäällikkö

 Muu henkilöstö
 Antti Seppänen, mediatuottaja
 Arno Hämäläinen, mediatuottaja, sosiaalinen media

 Kurinpitodelegaatio
 Sampo Liusjärvi, pj
 Robert Bützow
 Toni Kähkönen
 Markku Tuominen
 Ville Uusitalo

Päävideotuomari

Jukka Hakkarainen
Petri Hillinen
Jyrki Ingman
Kari Jalonen
Juha Pajunen
Kai Tervonen

SM-liigan ensimmäinen toimitusjohtaja oli Kalervo Kummola 1975–1987.

 Liigahallitus 2024–2025 

Puheenjohtaja
 Jyrki Seppä
Jäsenet
 Pasi Hagman
 Janne Mokka
 Kai Koskinen
 Mika Sutinen
 Juhana Tikka
 Sami Kauhanen

 Johtoryhmä 
Jäsenet
 Markus Lindström, (HIFK)
 Antti Toivanen, (HPK)
 Risto Jalo, (Ilves)
 Antti Laakso (Jukurit)
 Risto Korpela, (JYP)
 Toni Saksman, (KalPa)
 Sakari Välimaa, (KooKoo)
 Tommi Virkkunen, (Kärpät)
 Jukka Kunnas, (Lukko)
 Lauri Pöyhönen, (Pelicans)
 Jani Valkeapää, (SaiPa)
 Tomas Kurtén, (Vaasan Sport)
 Mika Aro, (Tappara)
 Aki Holma, (TPS)
 Mikael Lehtinen, (Ässät)

 Katso myös 
Luettelo jääkiekon SM-mitalisteista
Luettelo jääkiekon SM-liigassa eniten tehopisteitä kaudessa tehneistä pelaajista
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ruotsalaisista
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista tšekeistä
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ulkomaalaisista
Luettelo jääkiekon SM-liigan tuomareista
Luettelo jääkiekon SM-liigan pudotuspelien jatkoaikaotteluista
 Luettelo jääkiekon SM-liigan mestaruuden ratkaisseista pelaajista
SM-liigan jäähyennätys
Jääkiekon naisten SM-sarja
Jääkiekon U20 SM-sarja

Huomiot

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

SM-liiga, virallinen sivusto.
Jatkoajan SM-liiga-osio.
Suomen jääkiekkoliitto.
MTV3:n SM-liiga -sivusto .
 Junnut.com Juttuja sekä kymmeniätuhansia valokuvia liiga- ja junioripeleistä.

*