Pohjanmaan maakunta

Pohjanmaa (, vuoteen 1998 Vaasan rannikkoseutu, Vasa kustregion) on nykymaakunta Länsi-Suomessa.

Se sijaitsee Selkämeren ja Merenkurkun rannikolla Pohjanmaan historiallisen maakunnan lounaisosassa. Naapurimaakuntia ovat Keski-Pohjanmaa pohjoisessa, Etelä-Pohjanmaa idässä ja Satakunta etelässä. Pohjanmaasta, Etelä-Pohjanmaasta ja Keski-Pohjanmaasta käytetään yhteisnimitystä Pohjalaismaakunnat. Yleisesti suomen kielessä termillä "Pohjanmaa" kuitenkin tarkoitetaan Etelä-Pohjanmaata, johon usein luetaan mukaan myös Pohjanmaan rannikkoseutu sekä Keski-Pohjanmaa.

Maakunta käsittää pääasiassa suomenruotsalaisten asuman osan historiallista Pohjanmaata. Lisäksi Pohjanmaan maakunnan ulkopuolella ruotsia puhutaan Kokkolassa Keski-Pohjanmaalla. Pohjanmaan maakuntaan kuuluvista kunnista Laihia on vanhastaan suomenkielinen, toisista osa on ollut aiemmin yksikielisesti ruotsinkielisiä. Alueen vanhat rannikkokaupungit ovat jo vanhastaan olleet kaksikielisiä kuten nykyään useimmat muutkin kunnat. Kaksikielisistä kunnista ruotsinkieliset ovat enemmistönä muissa paitsi Vaasassa ja Kaskisissa. Vuonna 2021 koko maakunnan asukkaista 89 161 (50,6 %) oli ruotsinkielisiä, 73 120 (41,5 %) suomenkielisiä ja 13 760 (7,8 %) muunkielisiä.

Suomenruotsalaisten puhekielessä Pohjanmaata kutsutaan usein nimellä Pampas. Nimitys juontuu Argentiinan pampa-aroista, jotka ovat tasaisia silmänkantamattomiin.

 Historia 
 Esihistoria 
Etelä-Pohjanmaan rannikkoalueet olivat muinaislöytöjen perusteella esikristillisenä aikana varsin harvaan asuttuja. Suuri osa nykyisestä Pohjanmaan metsä- ja viljelymaasta oli vielä meren alla. Ensimmäinen vakituinen asutus oli Kyröjoen alajokilaaksossa, nykyisen Vöyrin alueella. Kristillisen aikakauden alussa asutettiin Vöyrin lisäksi luultavasti myös Pedersören ja Munsalan alue.Österbottens svenska kommuner 1900, s. 1

 Asutuksen syntyminen Pohjanmaalle 

Ensimmäisiä seurakuntia Pohjanmaalla olivat Mustasaaren ja Pedersören seurakunnat, joiden on katsottu olevan peräisin 1200-luvulta. Seuraavalla vuosisadalla syntyneeksi seurakunnaksi on mainittu Närpiö, jolloin myös Lapväärtin alue on asutettu. Katolisena aikana on syntynyt myös Kokkolan seurakunta. 1500-luvun alkuun mennessä oli perustettu myös Oravaisten seurakunta. Muut nykyisistä Pohjanmaan kunnista tulivat itsenäisen seurakunnan kannalta tarpeeksi tiheäksi asutetuiksi vasta uskonpuhdistuksen jälkeen.

On arveltu, että siirtolaisuus Pohjanmaalle alkoi 1200-luvun lopussa ja 1300-luvun alkupuolella. Pohjanmaan siirtolaisia tuettiin Ruotsista käsin ja sisämaassa asuneiden suomalaisten kalalahdet ja -satamat annettiin heidän käyttöönsä. Paikannimistä ja väestöstä päätelleen ruotsalaiset olivat paikoin alueen ensimmäisiä asukkaita. Suomalaista alkuperää olevaa nimistöä ovat pääasiassa vesistöjen, järvien, lahten ja saarten nimet, mikä viittaa siihen että sisäsuomalaiset kalastivat rannikolla, mutta eivät välttämättä asuneet siellä vakinaisesti. Ruotsinkieliset nimistö on kristillistä ja peräisin keskiajalta. Ruotsinkieliset paikannimet viittaavat lampaiden hoitoon. Asutuksen leviäminen tapahtui enimmäkseen jokilaaksoja pitkin.Österbottens svenska kommuner 1900, s. 2 

Ruotsalainen historiankirjoittaja Johannes Messenius oleskeli vuonna 1616 Vaasassa, tarkoituksenaan selvittää miten ruotsalaiset asukkaat olivat paikalle tulleet. Hän tutki vanhoja asiakirjoja ja tapasi paikallisia ruotsinkielisiä. Tutkimustensa perusteella hän näki Birger Jaarlin nousseen maihin Pohjanmaalla matkalla Hämeeseen samalla kukistaen vastarinnan ja asuttaen ruotsalaisia alueelle. Selvitystensä  perusteella hän totesi: "Sinne, mistä väki oli karkotettu pois asetettiin ruotsalaiset talonpojat suomalaisten sekaan asumaan. Joka toisen kylän asukkaina, siellä siksi yhä elää ruotsalaisia. Heidän pitäjänkirkkonsa rakennettiin Mustasaareen sekä Pietarsaareen eikä siellä sitten enää epäjumalia palvottu. On kirkonmäillä markkinoita, usein joka vuosi."

Pohjanmaan maakunnan alueella on kolme keskiaikaista kivikirkkoa, edelleen käytössä olevat Närpiön ja Pedersören kirkot sekä raunioitunut Pyhän Marian kirkko Vanhassa Vaasassa.Esa Santakari: Keskiajan kivikirkot, s. 26. Helsinki: Otava, 1979. .

 Korsholman linna ja maakunnan synty 

Korsholman linna perustettiin 1300-luvun lopulla nykyiseen Mustasaareen, ja sieltä käsin hallittiin Ruotsin Länsipohjaa ja Västerbottenin aluetta.Rikkinen & Sihvo 1986, s. 11 Samoihin aikoihin Suomen Pohjanmaa alkoi muotoutua maakunnaksi. Se mainitaan ruotsalaisissa lähteissä Östernorrlannin nimellä, ja Pohjanmaa olikin pitkään hallinnollisesti osa Suurnorrlantia. Österbotten-nimi otettiin käyttöön 1400-luvulla.Rikkinen & Sihvo 1986, s. 15

Vuonna 1441 Korsholman linnalääni erotettiin Länsipohjasta, ja se oli läänitettynä useillekin mahtimiehille, muun muassa Kaarle Knuutinpoika Bondelle. Itse linna jäi 1500-luvun alkuun mennessä käytöstä, ja se korvattiin kuninkaankartanolla. Lääninhallinnon uudistuksessa 1630-luvulla keskus siirtyi Ouluun, ja Korsholman perinteitä tuli jatkamaan vuonna Vaasan kaupunki. 1600-luvun alkuun mennessä seurakunnat syntyivät myös Lapväärttiin, Vähäänkyröön, Vöyrille, Laihialle, Maalahteen ja Uuteenkaarlepyyhyn.

Lainkäytön osalta Pohjanmaa kuului vuoteen 1776 asti samaan laamannikuntaan kuin muu Suomi. Vuonna 1776 tapahtui tärkeä hallinnollinen jako, kun Pohjanmaan läänin eteläinen osa erotettiin Vaasan lääniksi. Vaasan lääniin liitettiin myös Kokemäenkartanoon lääniin kuuluneita osia sekä Satakunnan koillisosia. Oikeushallinnon kannalta tärkeä Vaasan hovioikeus perustettiin samanaikaisesti.

 Maantiede 
 Pinnanmuodot ja maaperä 
Pohjanmaan pinta-ala kasvaa voimakkaasti maankohoamisen vuoksi. Merenkurkun ja Perämeren rannikolla maankohoamisen tahti on runsas metri sadassa vuodessa. Maanpinta kohoaa rannikolta loivasti sisämaata kohden. Suhteelliset korkeusvaihtelut ovat alueella pieniä. Yksittäisistä kohoumista tunnetuimpia ovat Kristiinankaupungin Pyhävuori (129 m).Rikkinen & Sihvo 1986, s. 22–24

Pohjanmaan kallioperä Vaasan eteläpuolelta Pietarsaaren pohjoispuolelle asti on yhtenäistä granodioriitti- ja kvartidioriittialuetta. Sen eteläpuolele Närpiöön asti kiertyy graniittijuonien luonnehtima migmaattinen gneissivyöhyke. Vyöhykkeellä on paikoin graniittien, amfiboliittien, granodioriittien ja kvartsiittien pienehköjä esiintymiä.

Vaasan eteläpuolella sijaitsevassa Sulvan Söderfjärdenin renkaassa on kambrisia hiekka- ja savikerrostumia useita kymmeniä metrejä irtomaakerroksen alla. Läpimitaltaan 5–6 kilometrin alajuinen Söderfjärden on todennäköisesti syntynyt matalaan mereen syöksyneen meteoriitin aiheuttamana. Söderfjärdenin altaassa on irtainta kerrostumaa havaittu jopa yli 70 m.

Alueen yleisin maalaji on moreeni. Runsaimmin avokallioita on Kristiinankaupungin alueella. Kumpumoreenikenttiä on runsaimmin muun muassa Laihian ja Vaasan–Maksamaan seudulla. Erityisesti Vaasan seudun moreenille ominaista on lohkareisuus. Raippaluodon alueella esiintyy erityisen runsaasti De Geer -moreeneja.

 Vesistöt ja merialueet 
Pohjanmaata reunustaa kokonaisuudessa länsipuolella sijaitseva Pohjanlahti. Merialueet rajoittuvat kolmeen alueeseen: Selkä- ja Perämereen sekä niitä yhdistävään Merenkurkkuun. Rantaviiva on hyvin rikkonainen, ja sitä edustaa erityisesti Merenkurkun ja Perämeren alueella sokkeloinen saaristo.

Koko maakunta kuuluu Pohjanlahteen laskevien jokivesistöjen piiriin. Jokivesistöjä ovat Selkämereen laskevat Lapväärtinjoki, Tiukanjoki, Närvijoki, Maalahdenjoki, Laihianjoki sekä Perämereen laskevat Kyrönjoki, Oravaistenjoki, Lapuanjoki, Purmonjoki, Ähtävänjoki sekä Porasjoki. Herkimmin tulvivia alueita ovat Kyrönjoen, Lapuanjoen ja Närvijoen varret.

Teollisuuden raakavesitarpeita varten on Pietarsaaren luona padottu merenlahdista Luodonjärvi ja Jouxfjärden sekä Kaskisten luona Pjelaxfjärdenin altaat makeanveden varastoiksi.

 Saaristo 
Saaristoista huomattavin on Vaasan saaristo, jonka suurimpia saaria ovat Raippaluoto, Björkö, Bergö ja Köklot. Uloimmista saariryhmistä huomattavimpia ovat Rönnskären, Mikkelinsaaret sekä Valassaaret, jonka eteläisimmiltä luodoilta on matkaa vastarannan lähimmille saarille vain runsaat 20 kilometriä. Pietarsaaren edustan huomattavimpia saaria ovat teiden yhdistämät Eugmon ja Luodon saaret. Kaskisen ja Kristiinankaupungin saaret ovat pieniä.

 Luonto 
 Ilmasto 
Pohjanlahden vaikutus näkyy selvästi Pohjanmaan ilmastossa. Voimakkaimmin vaikutus tuntuu aivan rannikolla alkukesän viileytenä ja syksyn sisämaata korkeampina lämpötiloina. Myös skandien vaikutus tuntuu rannikkoalueen ilmastossa länsivirtausten aikana. Vuoriston ylittäessään ilmamassat luovuttavat huomattavan osan kosteudesta vuorten länsirinteille, jolloin kosteuden tiivistymisestä vapautunut lämpö kohottaa lämpötiloja Pohjanlahden rannikkoseuduilla. Tämä saa aikaan pilvettömiä ja leutoja säätiloja.

Pohjanmaan rannikkoseutu on Lapin ohella Suomen vähäsateisinta aluetta.

 Kasvillisuus 
Pohjanmaan kasvillisuus kuuluu pääosin 20–30 km leveään rannikkovyöhykkeeseen. Vyöhykkeen suot ovat enimmältään tyypillisiä kermikeidassoita. Putkilokasvilajien määrä nousee eteläisellä rannikolla lähes sataan ja kokonaismäärä rannikolla runsaat 400. Rannikon valtapuu on kuusi, joka muodostaa vyöhykkeen puustosta lähes kaksi kolmannesta. Lehtoja ja lehtomaisia metsiä esiintyy myös eteläisellä rannikkovyöhykkeellä.Rikkinen & Sihvo 1986, s. 26

 Eläimistö 
Rannikkovyöhyke on tärkeää merikalastusaluetta. Tärkein saaliskala on silakka ja muita merkittäviä kaloja ovat siika, ahven, hauki ja lahna. Myös kilohailia esiintyy eteläisillä rannoilla. Saariston suojissa asustaa Pohjanlahden hylkeitä.

 Kunnat 

Nykymaakunnassa on 14 kuntaa, joista kuusi on kaupunkeja. Kuntakeskusten sijainti käy ilmi oheisesta kartasta.

 23px Kaskisten kaupunki (Kaskö)
 23px Korsnäsin kunta
 23px Kristiinankaupunki (Kristinestad)
 23px Kruunupyyn kunta (Kronoby)
 23px Laihian kunta (Laihela)
 23px Luodon kunta (Larsmo)
 23px Maalahden kunta (Malax)
 23px Mustasaaren kunta (Korsholm)
 23px Närpiön kaupunki (Närpes)
 23px Pedersören kunta (Pedersöre)
 23px Pietarsaaren kaupunki (Jakobstad)
 23px Uudenkaarlepyyn kaupunki (Nykarleby)
 23px Vaasan kaupunki (Vasa)
 23px Vöyrin kunta (Vörå)

Entiset kunnat

23px Alavetelin kunta (Nedervetil)
23px Bergön kunta
23px Björköbyn kunta
23px Jepuan kunta (Jeppo)
23px Koivulahden kunta (Kvevlax)
23px Lapväärtin kunta (Lappfjärd)
23px Maksamaan kunta (Maxmo)
23px Munsalan kunta
23px Oravaisten kunta (Oravais)
23px Petolahden kunta (Petalax)
23px Pirttikylän kunta (Pörtom)

23px Purmon kunta
23px Raippaluodon kunta (Replot)
23px Siipyyn kunta (Sideby)
23px Sulvan kunta (Solf)
23px Teerijärven kunta (Terjärv)
23px Tiukan kunta (Tjöck)
23px Uudenkaarlepyyn maalaiskunta (Nykarleby landskommun)
23px Vähänkyrön kunta (Lillkyro)
23px Vöyri-Maksamaan kunta (Vörå-Maxmo)
23px Ylimarkun kunta (Övermark)
23px Ähtävän kunta (Esse)

 Aluemuutoksia 
23px Isokyrö siirtyi Etelä-Pohjanmaan maakuntaan 2021.

Seutukunnat
Nykymaakunta jakautuu kolmeen seutukuntaan:

 Pietarsaaren seutukunta (Kruunupyy, Luoto, Pedersören kunta, Pietarsaari, Uusikaarlepyy)
 Suupohjan rannikkoseutu (Kaskinen, Kristiinankaupunki, Närpiö)
 Vaasan seutukunta (Korsnäs, Laihia, Maalahti, Mustasaari, Vaasa, Vöyri)
Lisäksi maakuntaan kuului vuonna 2021 lakkautettu Kyrönmaan seutukunta.

Suurimmat taajamat
Vuonna 2017 Pohjanmaalla sijaitsi 54 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan kymmenen suurinta taajamaa.
 #  Taajama  Kunta  Väkiluku(31.12.2017) 1  Vaasan keskustaajama  Vaasa 59 204Mustasaari 8 486   2  Pietarsaaren keskustaajama  Pietarsaari 18 920Pedersören kunta 1 904   3  Laihian kirkonkylä Laihia 6 587Vaasa 29   4  Närpiön keskustaajama Närpiö   5  Sundom-Sulva (Sundom)  Vaasa 2 334Mustasaari 1 531   6  Vähänkyrön kirkonkylä  Vaasa 2 605Isokyrö 885   7  Uudenkaarlepyyn keskustaajama Uusikaarlepyy   8  Kolppi  Pedersören kunta   9  Maalahden kirkonkylä Maalahti   10  Kristiinankaupungin keskustaajama  Kristiinankaupunki  

Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.

 Väestö 
 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Tilastokeskuksen vuoden 2012 väestöennusteen mukaan Pohjanmaan väkiluku jatkaa keskimääräistä nopeampaa kasvuaan. Ennusteen mukaan Pohjanmaalla on vuonna 2020 noin 188 000 ja vuonna 2030 noin 197 000 asukasta. Suuren osan Pohjanmaan kasvusta ennusteessa selittää Vaasan seudun nopea kasvu, mutta myös Pietarsaaren seudun ja Kyrönmaan ennustetaan kasvavan.http://www.pohjanmaa.fi/fi/d-V%C3%A4est%C3%B6-V%C3%A4est%C3%B6ennuste.aspx?docID=5010 

 Asuminen 

Pohjanmaan maakunnan suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa maakunnan asuntokunnista (52,0 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on kerrostalo, jossa asuu noin 36,8 prosenttia asuntokunnista. Rivitaloissa asuu noin 11,2 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Pohjanmaan maakunnan asuntokunnista on 40,7 prosenttia eli noin 33 500 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus on 33,4 prosenttia eli noin 27 500 asuntokuntaa. Kolmen asukkaan asuntokuntia on 10,6 prosenttia eli noin 8 700, 4–6 asukkaan asuntokuntia 14,7 prosenttia eli noin 12 100 ja seitsemän tai useamman asukkaan asuntokuntia 0,7 prosenttia eli noin 550.

 Uskonto 

Etelä-Pohjanmaan ruotsinkielinen rannikkoseutu on vahvaa tukialuetta useille vapaakirkollisille liikkeille. Erityisen avointa kasvualustaa vapaakirkollisille liikkeille on ollut Koivulahti. Pietarsaaren ja Vaasan seudut muodostuivat baptismin tukialueeksi 1860-luvun alussa. Seutu on Suomen yhtenäisin ja voimakkain baptistialue. Samoihin aikoihin Metodistisen kirkon rakentaminen alkoi niin ikään Suomessa Pohjanmaan rannikolta ja on toiminut hyvin samoilla alueilla baptismin kanssa. Metodismin kannalta merkittävin keskus on Vaasan ruotsinkielinen metodistiseurakunta. Myös 1900-luvun helluntaiherätyksen ensimmäiset aallot tulivat Suomeen Pohjanmaan kautta. Helluntailiikkeelle muodostui laaja kannatusalue Petolahdelta Keski-Pohjanmaan Kälviälle.

Luterilaisen kirkon sisäisesti Pohjanmaan pohjoisosissa, erityisesti Pietarsaaressa ja sitä ympäröivällä maaseudulla vaikuttaa voimakkaasti rauhansanalaisuuden ruotsinkielinen suunta. Rannikon alue on myös ruotsinkielisen evankelisuuden keskeistä kannatusaluetta.

 Talous  

Bruttokansantuote Pohjanmaalla oli 40 492 euroa asukasta kohdin vuonna 2020, mikä on Suomen kolmanneksi suurin. Suurin bruttokansantuote oli Vaasan seutukunnassa. Pohjanmaalla on Manner-Suomen alhaisin työttömyys, huhtikuussa 2015 työttömyys oli 8,4 %, kun koko Suomen työttömyys oli 12,9%.

 Teollisuus 
Pohjanmaa on Suomen teollisuusvaltaisin maakunta. Pohjanmaalla on energiateknologiakeskittymä, johon kuuluvat kone ja laite-teknologia, sähkötuote- ja perusmetallituotanto. Energiateknologiakeskittymän osuus on noin puolet Pohjanmaan teollisuuden arvonlisäyksestä. Noin kolmasosa yrityshenkilöstöstä työskentelee teollisuudessa, jonka osuus on selvästi suurempi kuin koko maassa keskimäärin. Pohjanmaan teollisuusyritysten jalostusarvo on maakuntien välisessä vertailussa korkein.

 Maatalous 
Pohjanmaalla maatalous sivuelinkeinoineen on merkittävä elinkeinotoiminnan ala. Pohjanmaalla on paljon kasvihuonetuotantoa ja suurin osa ruokaperunasta viljellään Pohjanmaalla. Pohjanmaalla on myös erityisen paljon sikatiloja.

Kyrönmaan alueella tuotetaan sekä leipä- että rehuviljaa ja harjoitetaan sikataloutta. Alueen kannalta merkittävä kanatalouspitäjä on Maalahti. Perunanviljelyaluetta on Kristiinankaupunki ja Vaasan ympäristössä on runsasta mansikan- ja kaalinviljelyä. Kasvihuoneviljelyllä ja turkiseläintaloudella on suuri merkitys Pohjanmaalle. Kasvihuoneviljely on keskittynyt maakunnan eteläosiin, erityisesti Närpiön seudulle. Maakunnan pohjoisosissa on rehunsekoittamoita, jotka palvelevat paikallisia turkistarhoja.Rikkinen & Sihvo 1986, s. 29–30

 Nimi ja vaakuna 

Alue tunnettiin Vaasan rannikkoseutuna () 28.2.1998 asti. Vaikka nykyinen maakunta käsittää vain lounaisosan historiallisesta Pohjanmaasta, nimi on identtinen. Näin ollen nimivalintaa on kritisoitu harhaanjohtavuudesta. Sekaannusten välttämiseksi sisäasiainministeriö ehdotti nimeksi muun muassa Rannikko-PohjanmaataValtioneuvosto nimesi Suomen maakunnat  Sisäasiainministeriön kotisivut (), mutta alueen johto ei hyväksynyt tätä. 

Pohjanmaan maakunta ei käytä tunnuksenaan historiallisen Pohjanmaan vaakunaa, vaan lähes kopio tästä onkin Pohjois-Pohjanmaan vaakunana. Sen sijaan Pohjanmaan maakunnan vaakunassa ylin osa on pohjalaista kärppäaihetta ja alhaalla on Vaasan kaupungin vaakunasta peräisin oleva Vaasa-suvun tunnus, rynnäkkörisukimppu.

 Katso myös 
 Pohjanmaan maakunnan kuntien vaakunat
 Luettelo Pohjanmaan kansakouluista

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Pohjanmaan liitto
 Pohjanmaan maakuntaportaali 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit