Pajalan kunta

pienoiskuva|oikea|Köngäskoski (ruots. Kengisforsen) Tornionjoessa.

Pajalan kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Pajala.

Kunnan maapinta-ala on 7 840,30 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 973 henkeä (31.12.2021).

Kunta sijaitsee Ruotsin itärajalla eli Suomen vastaisella rajalla, molemmin puolin Tornionjokea. Kunnan eteläosassa yhtyvät Tornionjoki sekä Suomen ja Ruotsin rajaa pitkin kulkeva Muonionjoki. 

Pajala on tullut tunnetuksi Mikael Niemen kirjoittamasta romaanista Populäärimusiikkia Vittulajänkältä () sekä maastohiihdon olympiakultaa voittaneesta Charlotte Kallasta.

Kunnan keskustassa on maailman suurin aurinkokello, jonka halkaisija on 38,33 metriä. Käymäjärven kylässä sijaitsee puolestaan muinaisjäännös Käymäjärven kivi.

Lars Levi Laestadius asui Pajalassa vuodesta 1849 kuolemaansa, vuoteen 1861 saakka.

Pajalassa oli 1930-luvulta vuoteen 1970 saakka oma rautatieasema.

Pajalan kunnan suurin kesätapahtuma on jokavuotinen Pajalan markkinat, jossa käy kymmeniätuhansia ihmisiä. Pajalan markkinoita on vietetty 1800-luvun alkupuolelta lähtien.

Vuonna 2007 kunnassa oli 11,03 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta

Kuntajaon kehitys
Pajalan pitäjä erotettiin vuonna 1725 Ylitornion pitäjästä. Tuolloin Pajalaan kuului alueita myös Tornionjoen itäpuolelta, jotka Haminan rauhassa 1809 liitettiin Ruotsista Venäjään. Vuonna 1788 pitäjästä erotettiin Muonionniskan seurakunta (nykyinen Suomen Muonio) ja ennen vuotta 1812 Suomeen kuuluva Kolari. Kengisin ruukinseurakunta liitettiin Pajalaan 1837. Muonionalustan seurakunta erotettiin Pajalasta 1854, mutta se ei koskaan muodostanut omaa kuntaa.

Pajalan pitäjästä tuli maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Siitä erotettiin 1870 Korpilompolo, 1885 Täräntö ja 1914 Junosuvanto. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nämä liitettiin takaisin Pajalaan. Nykyinen Pajalan kunta on kuitenkin suurempi kuin vanha Pajala, koska Korpilompoloa perustettaessa siihen oli liitetty alueita myös Ylikainuun ja Ylitornion kunnista.

Seurakuntien osalta Junosuvanto ja Muonionalusta yhdistettiin takaisin Pajalaan 2006, Täräntö 2008 ja Korpilompolo 2010.

Vaakuna
Vaakunaselitys: Aaltokoron hopeaan ja vihreään jakamassa kilvessä kolme hopeista kolikkoa asetettuina 2+1. (Ruotsiksi Sköld: av en vågskura delad i silver och grönt, vari tre bysantiner av silver, två och en ställda.)Svenska Heraldiska Föreningens vapendatabas

Vaakuna vahvistettiin alun perin Pajalan maalaiskunnalle vuonna 1947. Aaltokoro symboloi rajajokea ja ympyrät puolestaan kolikoita, joita valmistettiin Kengisin kolikkotehtaalla. Vuoden 1971 kuntauudistuksen myötä Korpilompolon vaakuna vuodelta 1952 ja Tärännön vaakuna vuodelta 1951 jäivät pois käytöstä. Pajalan vanha vaakuna vahvistettiin Patentti- ja rekisterihallituksessa uuden kunnan käyttöön vuonna 1974.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Tausta Tarkempi jaottelu Henkilöä(31.12.2015) % Ulkomaalaistaustaiset Ulkomailla syntyneet82413,3 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla791,3 Ruotsalaistaustaiset Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla1 07317,3 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa4 21768,1

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 559 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,9 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 774 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,9 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 157 485 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 97 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 16,8 %
 18–64-vuotiaat: 52,1 %
 65 vuotta täyttäneet: 31,1 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 48,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 221 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Pajala 1 958 2  Korpilompolo (ruots. Korpilombolo) 529 3  Junosuvanto (ruots. Junosuando) 322 4  Kangos 252

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Isokylä (nimenä ollut myös Tärändö)
 Kainulasjärvi
 Kaunisvaara
 Muodoslompolo
 Parkalompolo
 Saittarova
 Teurajärvi

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Aareavaara
 Juhonpieti ja Erkheikki
 Kainulasjärvi
 Kaunisvaara
 Liviöjärvi
 Lovikka
 Muodoslompolo
 Saittarova
 Sattajärvi
 Sattajärvi norra
 Teurajärvi
 Tärendö och Isokylä

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Kieksiäisvaara
 Kitkiöjärvi
 Parkalompolo
 Sahavaara
 Talinen

Muita paikkakuntia
 Huukki tai Huuki
 Kenttä
 Kenttä
 Ristimella
 Ruosteranta

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Pajalan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit
pienoiskuva|oikea|Kartta Pajalan kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Junosuvannon piiri (Junosuando distrikt) 
 Korpilompolon piiri (Korpilombolo distrikt) 
 Muonionalustan piiri (Muonionalusta distrikt) 
 Pajalan piiri (Pajala distrikt) 
 Tärännön piiri (Tärendö distrikt) 

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Pajala

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Junosuando
 Kaunisvaara kbfd*
 Kengis bruksförsamling*
 Korpilombolo
 Muonionalusta
 Pajala
 Pajala kbfd*
 Tärendö

Kirkot

Ystävyyskunnat
 Målselv, Norja
 Kolari, Suomi
 Olenegorsk, Venäjä

 Lähteet 

Aiheesta muualla

Pajalan kunnan kotisivut 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit