Lohtaja

pienoiskuva|240x240px|Lohtajan kirkko
Lohtaja () on Lohtajan kirkonkylän ja lähikylien muodostama alue Kokkolan kaupungin pohjoisosassa ja entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Keski-Pohjanmaahan kuuluvassa Kokkolan seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Lohtajan, Kälviän ja Ullavan valtuustot päättivät kuntaliitoksesta Kokkolan kanssa 3.12.2007, ja liitos astui voimaan 1.1.2009.  Uuden kaupungin nimeksi tuli Kokkola, ja sillä oli tuolloin yli 45 000 asukasta.http://www.kuntaliitosselvitys.kokkola.fi/  Kunta oli yksikielisesti suomenkielinen ja siellä asui ennen lakkautusta  ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km2, josta  km2 oli merialueita ja  km2 sisävesiä. Väestötiheys oli  asukasta/km2. Lohtajan naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Himanka, Kannus ja Kälviä.

Lohtaja tunnetaan erityisesti Vattajanniemellä sijaitsevasta laajasta lentohiekka-alueesta ja sen hiekkarannasta, josta tosin suurin osa on puolustusvoimien käytössä harjoitus- ja ampuma-alueena. Alueen säilyttämiseksi siviilikäytössä on perustettu Pro Vattaja -yhdistys. Niemen kärjessä lyhyen pengertien päässä on Ohtakarin saari, missä sijaitsee vanha kalastajakylä kalastusmuseoineen, kalasatama, nykyään näkötornina toimiva pooki, vanha jatulintarha sekä Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen ylläpitämä leirikeskus. Saaressa kävijöiden rituaaleihin kuuluu kiven heittäminen leirikeskuksen alueella sijaitsevaan kivikasaan.

Lohtajan merkittävimpiä tapahtumia ovat jokakesäiset Lohtajan kirkkomusiikkijuhlat sekä kalajuhlat, joista merkittävimmät pidetään Ohtakarissa. Lohtajan kirkkomusiikkijuhlat järjestettiin 40. kerran vuonna 2018.

Lohtajan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla Ohtakarin siikavelli.

Historia
pienoiskuva|Lohtajan pitäjän vanha sinetti
Lohtajan Viirrejoelta, Alaviirteeltä löytyi vuonna 1930 noin 70 cm pitkä mammutin reisiluun pala, joka on arvioitu yli 24 000 vuoden ikäiseksi.

Lohtajan alue oli kivikaudella vielä meren alla. Vanhimpia asutukseen viittaavia löytöjä on joukko rautakautisia kiviröykkiöhautoja, joista osan arvellaan olevan peräisin pronssikaudelta. Silloisten asukkaiden on arveltu saaneen elantonsa kalastuksella. Pysyvä asutus Lohtajalle syntyi keskiajalla, jolloin rannikkoa pitkin suuntautui eränkäyntiä pohjoiseen. Paikannimistöstä päätellen Lohtajan ensimmäiset asukkaat olivat kotoisin Satakunnasta. Uuden ajan alussa Lohtajalla oli jo vankka asutus.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 5: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 47–52. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1973. .

Lohtaja kuului alkujaan Pietarsaaren suurpitäjään ja vuodesta 1467 silloin syntyneen Kokkolan yhteyteen. Lohtajasta muodostettiin kappeli vuonna 1517 ja itsenäinen seurakunta vuonna 1578. Lohtajan hallintopitäjä muodostettiin vuonna 1546, ja alun perin siihen kuuluivat myös Rahjan kylä Kalajoelta, muutama talo Evijärveltä sekä Reisjärvi kokonaisuudessaan. Lohtajan kappeliseurakunniksi perustettiin Lestijärvi 1500-luvun lopulla ja Toholampi vuonna 1775. Toholampi erotettiin Lohtajasta itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1859, ja Lestijärvi itsenäistyi Toholammista vuonna 1906. Lohtajan kappeleina ovat olleet myös Kannus ja Himanka, joista edellinen itsenäistyi vuonna 1859 ja jälkimmäinen vuonna 1898.Otavan iso tietosanakirja, osa 5, palsta 546. Helsinki: Otava, 1963.

Suomen sodan aikana ruotsalais-suomalainen pääarmeija vetäytyi Oravaisten taistelun jälkeen Lohtajalle, jonka pappilaan ylipäällikkö Wilhelm Mauritz Klingspor asettui esikuntineen syyskuun lopulla 1808. Täällä hän allekirjoitti venäläisten kanssa Lohtajan aselevon 29. syyskuuta 1808. Samalla Klingspor kuitenkin sai pyytämättään eron ylipäällikön tehtävästä, venäläiset sanoivat aselevon irti ja vihollisuudet alkoivat jälleen 27. lokakuuta.

Valtio pakkolunasti pääosan Vattajanniemestä vuonna 1946 puolustusvoimille ilmatorjuntajoukkojen harjoitus- ja leirialueeksi. Ensimmäiset ilmatorjuntajoukkojen harjoitukset Vattajanniemellä järjestettiin vuonna 1952.

Lohtajan, Kälviän ja Ullavan valtuustot päättivät kuntaliitoksesta Kokkolan kanssa 3. joulukuuta 2007, ja liitos astui voimaan 1. tammikuuta 2009.  Uuden kaupungin nimeksi tuli Kokkola, ja sillä oli tuolloin yli 45 000 asukasta.

Lohtajan museomäelle rakennettiin vuonna 2009 vanhan mallin mukainen harkkohytti, joka otettiin käyttöön ensi kerran vuonna 2013.Lohtajalaiset herättivät harkkohytin henkiin yle.fi 10.9.2013

 Nimen alkuperä 
Lohtaja-nimellä on saamelaisperäinen, lahtea merkitsevä tausta (vrt. lahtea merkitsevät pohjoissaamen luokta, inarinsaamen luohtâ, koltansaamen luõhtt). Nimen loppuosan -ja tausta on epäselvä.

 Kylät ja kulmakunnat 
Lohtajalla on viisi henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):

 Alaviirre
 Karhi
 Lohtaja
 Marinkainen
 Väliviirre

Kulmakuntia Lohtajalla ovat Koskenkylä, Sorto ja Uusikylä.

 Palvelut 
Lohtajan kirkonkylässä on muun muassa Sale-myymälä, apteekki, parturi-kampaamo, kirpputori ja rautakauppa. Kylän pinnassa on myös ravintola-baari Casa. 

Kunnallisia palveluita löytyy terveysasema, kirjasto ja monitoimihalli. Lohtajan kirkonkylän koulu on suomenkielinen koulu, joka tarjoaa perusopetusta luokilla 1–6 sekä Lohtajan yläkoulu joka tarjoaa perusopetusta luokille 7-9. Kirkonkylän koulussa toimii myös esiopetuksen ryhmä.

 Kristinusko 
Lohtajan seurakunnalla on toimintaa Lohtaja-talossa ja kirkkoherranvirasto Lohtajan pappilassa. Sen kirkkona toimii Lohtajan kirkko.

Lohtajalla toimii myös Lohtajan helluntaiseurakunta.

 Kulttuuri 
 Nähtävyyksiä 
 Lohtajan kirkko
 Lohtajan pappila
 Lohtajan kotiseutumuseo
 Ohtakari ja Vattajanniemi
 Ohtakarin kalastusmuseo
 Alaviirteen meripaviljonki
 Rahjan saaristo

 Tapahtumia 

 Lohtajan kirkkomusiikkijuhlat
 Ohtakarin kalajuhlat

Evankelisuuden evankeliumijuhla on järjestetty Lohtajalla vuosina 1981 ja 2013.

Liikenneyhteydet
Lohtajan läpi kulkee valtatie 8, pohjoiseen päin Kalajoelle ja Ouluun, etelään päin Kokkolaan. Yhdystie 7715 on Lohtajan alueella kulkeva yhdystie, jonka pituus on noin 15 kilometriä. Tie palvelee lähinnä paikallista liikennettä ja yhdistää Lohtajan kyliä toisiinsa ja valtatieverkkoon. Tien ympäristö on määritelty kulttuuriympäristön ja maiseman vaalimisen kannalta tärkeäksi alueeksi.

 Etäisyyksiä Lohtajalta 
 Kokkola 30 km
 Kalajoki 40 km
 Oulu 170 km
 Vaasa 150 km
 Ylivieska 70 km

 Tunnettuja lohtajalaisia 
 Eero Erkkilä, tenori ja säveltäjä
 Frans Hanhisalo, maanviljelijä ja kansanedustaja
 Seppo Jukkola, suunnistaja, metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos
 Jaakko Kolppanen, sotilas ja Mannerheim-ristin ritari
 Harri Niemelä, yrittäjä yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Sebastian Tynkkynen, poliitikko, kansanedustaja, Euroopan parlamentin jäsen

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 




 Aiheesta muualla 

 Kirkkomusiikkijuhlien kotisivut
 Vattajanniemi ja Ohtakari 
 Meripaviljongin kotisivut 

* 
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit