Vesilahti

Vesilahti (epävir. ) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pyhäjärven etelä- ja kaakkoisrannalla Pirkanmaan maakunnassa ja kuuluu Tampereen seutukuntaan. Vesilahden naapurikuntia ovat Akaa, Lempäälä, Nokia, Pirkkala, Sastamala ja Urjala.

 Historia 

Vesilahden kunta on perustettu vuonna 1869, mutta asutusta Vesilahdessa on ollut jo tuhansia vuosia, mistä kertovat muun muassa runsaat kivikautiset löydöt. Vesilahden seurakunta on perustettu jo katolisella ajalla, ja ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1346.

Vesilahdesta on taltioitu rikas kansantarusto. Tarut kertovat muun muassa kristinuskoa levittäneestä Hunnun Herrasta ja häntä vastustaneesta soturipäällikkö Kirmukarmusta. Kunnan pitkään ja rikkaaseen historiaan voi tutustua Klaus Kurjen tiellä joko matkaten tai virtuaalisesti verkossa. Vesilahtelaissyntyinen kirkkoherra, myös kansanedustajana toiminut Frans Kärki, keräsi kotikunnastaan runsaasti suullista ja kirjallista perimätietoa.

Viime sotien jälkeen Vesilahteen asutettiin Sakkolan siirtoväkeä.Mitä-Missä-Milloin 1951, s. 129

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

 Kylät 

Vesilahden kunnan nykyisin käyttämä kyläjako: Kirkonkylä, Koskenkylä, Krääkkiö, Narva, Onkemäki, Palho-Vakkala, Riehu, Rämsöö

Maarekisterikylät: Alholahti, Hakkila, Halkivaha, Heinäsuo (Heinutsuu), Hiirenoja, Hinsala, Iloinen, Jokioinen, Junnila, Järvenranta, Kaakila, Kahnala, Kaltsila, Keihonen, Kirkonkylä, Korpiniemi, Koski, Kostiala, Kurala, Kurkela, Kärkölä, Lohnattila, Mantere, Menkala, Mustinen, Narva, Niemenkylä, Niemenpää, Ojoinen, Onkemäki, Palho, Pörölä, Pöyhölä, Rautiala, Riitiälä, Saarela, Sakoinen, Salospohja, Sarkkila, Suonola, Toivola, Unajala, Vakkala, Valkkinen, Viljula, Vännilä, Yliskylä (kursivoidut kylät sijaitsevat nykyisin kokonaan tai pääosiltaan Vesilahdesta erotetuilla alueilla.)

Muita kyliä tai kulmakuntia: Keihonen, Latomaa, Linnamaa, Nyberginkylä, Otso, Rudangonmaa, Suomela

Kylistä Narva on tunnettu perinteikkäistä Narvan Markkinoistaan,Narvan markkinat joita järjestetään joka viides vuosi (2000, 2005, 2010, 2015...).

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Vesilahdessa oli 4 460 asukasta, joista 2 481 asui taajamissa, 1 920 haja-asutusalueilla ja 59:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Vesilahden taajama-aste on 56,4 %. Vesilahden taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Vesilahden kirkonkylä 1 657 2  Narva 496 3  Koskenkylä 328

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

 Liikenne 
Vesilahti sijaitsee hyvien liikenneyhteyksien lähellä noin 30 kilometriä Tampereelta lounaaseen. Lähin rautatieasema on naapurikunnassa Lempäälässä, jonne on matkaa kymmenen kilometriä. Lempäälän kautta kulkee myös Tampereen ja Hämeenlinnan suuntiin moottoritienä valtatie 3. Tampere-Pirkkalan lentoasema sijaitsee 30 kilometrin päässä Pirkkalassa. Lempäälästä Sastamalan Stormiin valtatielle 12 johtava seututie 301 kulkee Vesilahden Kirkonkylän ja Narvan kylän kautta. Seututie 301 erkanee Kuralan kylän kohdalla maantie 2992 Nokian Tottijärvelle ja edelleen valtatielle 12. Narvan eteläpuolelta seututie 301 erkanee maantie 2986 Punkalaitumelle ja Kirkonkylän länsipuolelta erkanee maantie 2985 Koskenkylän kautta Akaan Viialaan. Lisäksi kunnan alueella kulkee useita lyhyempiä kunnan sisäisiä maanteitä.

 Palvelut 
Vesilahdessa on kolme alakoulua (Kirkonkylän, Narvan ja Ylämäen koulut) ja yläaste. Kansalaisopisto-opetuksen Vesilahdessa järjestää Pirkan opisto. Vesilahden pääkirjasto sijaitsee Kirkonkylässä. Vesilahdella ilmestyy Lempäälän kanssa yhteinen Lempäälän-Vesilahden Sanomat.

Hallinto
Vesilahden kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa. Kaudella 2025–2029 keskustalla on 7 paikkaa, kokoomuksella 7 paikkaa, SDP:llä 3 paikkaa, perussuomalaisilla 2 paikkaa ja vihreillä 2 paikkaa.

Vesilahden kunnanjohtaja on Mikko Latvala, joka valittiin virkaan vuoden 2023 lopussa ja aloitti työnsä Vesilahdessa maaliskuussa 2024. Koulutukseltaan Latvala on hallintotieteiden maisteri ja sosionomi. Ennen Latvalaa kunnanjohtajan virkaa toimitti hallintojohtaja Susanna Hokkanen edellisen kunnanjohtaja Tuomas Hirvosen irtisanouduttua luottamuspulan seurauksena elokuussa 2023. Vuosina 1994–2019 Vesilahden kunnanjohtaja oli Erkki Paloniemi.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vesilahdessa toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Vesilahden seurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vesilahden alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/tampereen-ortodoksinen-seurakunta 

 Nähtävyyksiä 
 Vesilahden kirkko on valmistunut 1802.
 Vesilahden sakaristo, kivisakasti 1400-luvulta
 Klaus Kurjen reitti
 Laukon kartano
 Vesilahden kotiseutumuseo
 Narvan kyläkirkko

 Tunnettuja vesilahtelaisia 

 Jere Bergius, seiväshyppääjä
 Pentti Eskola, pituushyppääjä
 J. F. Granlund, kirjanpainaja, kirjailija ja kääntäjä
 Matti Grönberg, elokuvatuottaja ja ohjaaja
 G. A. Heman, rovasti ja kirjailija
 Adam Ivendorff, kirkonvartija ja päiväkirjan pitäjä
 Tauno Kuosmanen, yrittäjä, ”Nilsiän öljysheikki”
 Gabriel Kurck, maaherra 1600-luvulla
 Arvid Kurki, Turun piispa 1500-luvulla
 Frans Kärki, rovasti ja kansanedustaja
 Johannes Peltonen, oikeusneuvos ja kansanedustaja
 Aarne Rekola, oikeustieteilijä, hallintoneuvos
 Janne Saarinen, näyttelijä
 Jaakko Sointu (1912–1978), metsäneuvos
 Niilo Söyrinki, kasvitieteilijä ja professori
 Sulo Söyrinki, pastori ja kansanopiston johtaja
 Kalevi Tuominen, koripalloilija ja koripallovalmentaja
 Johan Agapetus Törngren, professori, lääkintöhallituksen pääjohtaja ja arkkiatri

 Vesilahden alue 
pienoiskuva|Vesilahden nykyinen alue punaisella ja nykyiset rajat mustalla. Kunnan rajat ennen vuotta 1906 keltaisella. Tottijärvi itsenäistyi 1906 (vaaleanpunaisella), Ania liitettiin Pirkkalaan 1921 (vihreällä), Viialaan liitettiin alue 1927 (ruskealla), Halkivaha liitettiin Urjalaan 1953 (sinisellä) ja Säijä liitettiin Lempäälään 1964 (violetilla).

Vesilahden alue oli 1900-luvun alussa nykyistä laajempi, mutta myöhemmin siitä on useita kertoja siirretty alueita naapurikuntiin.

Vuonna 1900 Vesilahden asukasluku oli 6 781. Ensimmäisenä Vesilahdesta erosi Tottijärvi, joka oli jo vuodesta 1662 ollut rukoushuonekunta ja vuodesta 1689 Vesilahden kappeliseurakunta. Tottijärven alueesta muodostettiin itsenäinen kunta ja seurakunta vuonna 1906Tottijärvi, Suomen sukututkimusseura. Kappelin alueella oli vuonna 1900 1 418 asukasta. Nykyisin Tottijärvi on osa Nokian kaupunkia, johon se liitettiin vuonna 1976.

Vuonna 1921 Vesilahdesta liitettiin Pirkkalaan Anian kylä, joka sijaitsee Pyhäjärven pohjoispuolella. Vesilahden kirkonkylä ja sijaitsee järven etelärannalla.Vesilahden seurakunta, Narvasoft

Vuonna 1927 muodostettiin uusi Viialan kunta ottamalla osia Akaan, Lempäälän ja Vesilahden kunnista. Vesilahdesta Viialaan liitettiin Heinäsuon, Riipilän ja Sarkkilan kylät, minkä lisäksi osia kuudesta muusta kylästä kuului liitosalueeseen. Viiala yhdistyi vuonna 2008 yhdessä Toijalan kanssa uudeksi Akaan kaupungiksi.

Vuonna 1953 Vesilahdesta liitettiin Urjalaan Halkivahan kylän Vesilahden puoleinen osa. Halkivaha on kylä, joka on muodostunut kolmen kunnan alueelle, lähelle Punkalaitumen, Vesilahden ja Urjalan yhteistä vanhaa rajakiveä. Vesilahden puoleiseen Halkivahaan rakennettiin rukoushuone vuonna 1908 ja vuonna 1926 se laajentamisen jälkeen vihittiin kirkoksi. Halkivahasta yritettiin muodostaa itsenäistä seurakuntaa 1910-luvulla, mutta seurakunnan sijaan siitä muodostettiin Valtioneuvoston päätöksellä rukoushuonekunta vuonna 1919. Myös Halkivahan kunnan perustaminen oli suunnitteilla, mutta Valtioneuvosto on antanut asiasta kielteisen päätöksen vuonna 1931.

Vuonna 1964 Pyhäjärven pohjoispuolella sijaitseva Säijä liitettiin Lempäälään. Kylä oli liitoshetkellä viimeinen Vesilahden osa Pyhäjärven pohjoispuolella, mutta liitoksen ulkopuolelle jäänyt Kierimonsaari on sittemmin pengerretty osaksi Säijän kylän puoleista mannerta, joten pala Vesilahtea sijaitsee nykyäänkin Pyhäjärven pohjoispuolella. Vesilahden väkiluku oli 4 639 asukasta vuonna 1964. Väkiluku laski edelleen alle kolmentuhannen, kunnes se lähti uudelleen nousuun 1970-luvulla.

 Ystävyyskaupungit 
  Rõuge (Viro)
  St. Georgen im Schwarzwald (Saksa)Vesilahden ystävyyskunnat 

 Kulttuuri 
 Murre 
Vesilahden alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.

 Ruokakulttuuri 
Vesilahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla palvattu siankylki, kutunjuusto ja suolakala kuoriperunoilla.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 77. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Katso myös 
Luettelo Vesilahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Vesilahden kunnan kotisivut
 Yrjö Punkari : Klaus Kurjen tien nähtävyyksiä Vesilahdessa
 Tilastokeskus – Vesilahden avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit