Paimio

Paimio () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa, Turun ja Salon puolivälissä valtatie 1:n varrella. Kaupunkinimityksen Paimio otti käyttöönsä 1997. Paimion naapurikunnat ovat Lieto, Kaarina, Marttila, Salo ja Sauvo.

 Luonto 

Paimion läpi virtaava Paimionjoki on Saaristomereen laskevista joista suurin sekä valuma-alueeltaan (1 088 km²) että virtaamaltaan. Joki laskee Paimionlahteen, joka on kapea, pitkä ja syvälle sisämaahan ulottuva merenlahti. Lahden perukka eli pohjoisosa johon Paimionjoki laskee, on Natura 2000 -aluetta 221 hehtaarin laajuudelta ja se kuuluu siihen lintudirektiivin mukaisena linnuston erityissuojelualueena. Valtakunnallisessa lintuvesien suojeluohjelmassa Paimionlahti on luokiteltu kansainvälisesti arvokkaaksi kohteeksi. Paimionlahti on ruovikoitunut, mutta umpeenkasvavia rantaniittyjä löytyy vielä. Lahtea ympäröivät metsäsaarekkeet ja laajat pellot. Lahdella on runsas pesimälinnusto ja se on tärkeä muuttoaikainen levähdysalue.

Paimionjoen alajuoksun varrella, Paimion keskustan pohjoispuolella sijaitsee Paimionjokilaakso, joka on lounaisen viljelyseudun jokilaakso. Paimionjokilaakso on 156 hehtaarin Natura 2000 -alue ja se muodostaa ydinosan Paimionjokilaakson valtakunnallisesti arvokkaasta maisema-alueesta. Jokilaakso on noin seitsemän kilometriä pitkä, ja siellä sijaitsee myös Askalan vesivoimalaitos eli Askalankoski. Laaksossa on edustavia rinneniittyjä, joista tärkeimmät sijaitsevat Askalan voimalaitoksen kohdalla joen molemmin puolin. Paimionjokilaakso otettiin aikoinaan viljelyskäyttöön, ja kasvillisuuteen onkin vaikuttanut suuresti pitkään jatkunut laidunnus. Laidunnuksen ansiosta esimerkiksi kuusi ei ole päässyt leviämään, vaan maisema on pysynyt avoimena. Laidunnus alueella loppui kuitenkin 1950-luvulla, jolloin alue alkoi kasvaa umpeen. 1990-luvun alussa alueella aloitettiin hoitotoimenpiteet. Paimionjokilaakson viljelysmaisema on Suomen vanhimpia kulttuurimaisemia.

Nähtävyydet
Paimiossa on vuonna 1933 valmistunut arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema funktionalistinen Paimion parantola, joka on ehdolla Unescon maailmanperintökohteeksiPaimion kaupunki ja on nimetty myös valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Muita valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat Paimion kirkko ja vanha pappila, Paimion rautatieasema, Suuri Rantatie sekä Wiksbergin kartano.

Paimiossa on kaksi kirkkoa: Pyhän Mikaelin kirkko keskustassa ja Pyhän Jaakobin kirkko Paimionlahden rannalla Hevonpäässä.

Paimion alueella on kaksi toimivaa vesivoimalaitosta: Juntolan ja Askalan voimalaitokset. Askalankoski on ympäristöyhdistyksen ylläpitämä kulttuuri- ja luontokohde perinnemaisemineen. Kaupungissa toimii myös elokuvateatteri Bio Stara, Paimion Sähkömuseo ja Käsityömuseo Miila.

Paimion Taatilassa on myös Ammattiopisto Livian (ent. Varsinais-Suomen maaseutuoppilaitos) maaseutuopisto, jossa opetuslajeina ovat eläinala ja metsätalous.

 Muuta 
Paimioon avattiin vastaanottokeskus marraskuussa 2009, mutta se suljettiin vuonna 2012.Paimion vastaanottokeskus avautui, Kunnallislehti, 17.11.2009 

Entisessä Hotelli Valtatie 1:n majoitusrakennuksessa on kuvattu pätkä Reijo Mäen romaaniin perustuvasta elokuvasta Vares – yksityisetsivä (2004).

 Kulttuuri 
 Murre 
Paimion alueella puhutun kielen perustana on itäinen Lounais-Suomen murre. Paimion murre kuuluu Lounais-Suomen itäryhmän Halikon alaryhmään.

 Ruokakulttuuri 
Paimion pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunasoseesta tehty pastanttipuuro, pikkuleivät nimeltä murosmöttöset, makea varilimppu sekä lahnanpääkeittoKolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 27. Helsinki: Patakolmonen Ky., jota paimiolaiset eivät tahtoneet kelpuuttaa nimikkoruoakseen.

 Historia 

Paimiosta tunnetaan suuri määrä pronssi- ja rautakauden muinaisjäännöksiä. Vuonna 2009 uutisoitiin maanlaajuisesti Paimiosta löydetystä 3 500 vuotta vanhasta pronssikirveestä, jota säilytetään Paimion kotiseutumuseossa.Paimiosta löytyi 3 000 vuotta vanha pronssikirves

Keskiajalla alueella vaikuttivat muun muassa Pora (Spore) -suku, jonka oletettu napakairaa esittävä sukuvaakuna on antanut aiheen Paimion kaupungin vaakunalle, ja Jägerhorn af Spurila -suku. Paimiossa oli jo keskiajalla monta kartanoa, muun muassa Hevonpään (nykyään Viksberg) ja Spurilan kartanot.

Askalankoskella on ollut 1930-luvulta asti vesivoimala. Sähkö on myös yksi Paimion suurista teollisuudenaloista ja paikkakunnalla on ollut sähköalan jakelu-, tehdas- ja asennuslaitoksia. Turun ja Helsingin väliset junat ovat aiemmin pysähtyneet Paimiossa.

Väestö
Paimiossa asui 31.12.2021 yhteensä 11 041 henkeä. Näistä suomenkielisiä oli 10 576 eli 95,8% väestöstä. Ruotsinkielisiä oli 117 eli 1,1%. Yksi asukas oli saamenkielinen. Vieraskielisiä oli kunnassa 347 eli 3,1%. Vieraskielisistä ryhmistä tärkeimmät olivat viro (89 puhujaa), venäjä (59 puhujaa), ukraina (36 puhujaa), latvia (29 puhujaa), englanti (18 puhujaa), kurdi (14 puhujaa), thai (12 puhujaa), bulgaria (12 puhujaa) sekä arabia (10 puhujaa).

Väestöstä 72,2% kuului vuonna 2023 Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon ja 1,6% muihin uskonnollisiin yhdyskuntiin. 26,2% ei kuulunut mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Henkikirjakylät
Aakoinen (Aakosi), Ala-Kaleva, Alhokankare, Anttila, Askala, Auvola, Eppinen (Episi), Evainen (Evaisi), Fuila, Hahkapyöli, Halkilahti, Hanhijoki, Hella, Helovuori, Herasniemi, Hevonpää, Hiidenala, Hirvonpää (ja Munkkila), Hossila, Huittila (Huitla) ja Yrjövuori, Husoi (Huso), Ihana, Ilttula, Immainen (Immasi), Iso-Heikonen (Iso-Heikosi), Iso Kuusvuori, Jalkala, Juntola, Kaila, Kaimala, Kaistila, Kaivoinen (Kaivosi), Kajanoja, Kaljala, Karhunoja, Karinkylä, Karppala, Kasvala, Kauhainen (Kauhasi), Kauppila, Kerkola, Keski-Kaleva, Kevola, Kinkka, Kirnula (Kirla), Kiusala, Kivinenä, Koivisto, Korkiakylä (Korkkylä), Kovala, Kruusila, Kruuvainen (Kruuvasi), Kuopila (Kuopla), Kurki, Kyllelä, Kyysilä (Kyyslä), Laaroinen (Laarosi), Laiterla (Laitla), Loppi, Lovi, Luuspää, Majankulma, Maljamäki, Marjavuori, Maunula, Meisala (Meisla), Meltola, Meri-Anttila, Miettula, Moisio, Munkkila, Männistö, Nakolinna, Naskarla, Nummmenpää, Oinila (Oila), Pakurla, Pappila, Penimäki, Pennainen, Penttilä, Perälä, Potkela, Preitilä, Pyöli, Rautalho, Rekottila, Rukkijoki, Räpälä, Saari, Satojoki, Sattela, Sievola ja Karppala, Siililä (Siilä), Silkkilä, Silvola, Spurila, Suksela, Suppala, Taatila ja Foski, Tammisto, Taninen (Tanisi), Tankomäki, Toikkala, Tomero, Tupila, Tuuvala, Vartsalo, Vehkamäki, Vikurila, Villinen (Villisi), Vista, Viukkala, Vuohimäki, Vuolle (Vuolte), Vähä-Heikonen ja Pussila, Vähä Kuusvuori, Vähä PreitiläHannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 6: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 64–68. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1976. . 

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Paimiossa oli 10 730 asukasta, joista 8 454 asui taajamissa, 2 173 haja-asutusalueilla ja 103:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Paimion taajama-aste on 79,6 %. Kaupungin taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Paimion keskustaajama, tunnetaantoisinaan myös nimellä Vista 8 336 2  Tammisilta* 118

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Tammisillan taajama ulottuu puoliksi Kaarinan ja puoliksi Paimion kaupungin alueelle.

 Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Paimiossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Paimion seurakunta
Vuodesta 2019 lähtien seurakunta toimii myös Sauvon kunnan alueella.

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen lukeutuva Suomen Helluntaikirkon jäsenseurakunta Paimion Asemaseurakunta. Paimiossa on myös Jehovan todistajien valtakunnansali. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Paimion alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta 

 Vapaa-aika 

Liikuntamahdollisuuksia Paimiossa tarjoavat muiden muassa seuraavat kohteet:

 Varasvuoren hyppyrimäet (K-58, K-29, K-15 sekä K-8)
 Paimion Urheilupuisto (400 metrin juoksurata + nurmikenttä, KHT Soikka tekonurmi, tenniskentät, jäähalli OP-Areena, valaistut hiihtoladut/pururadat)
 Action Sport Center
 Uimahalli Solina
 KuntoPeimari-kuntosali
 Ankkalampi
 Hiekkahelmi
 Kartingrata
 Pesäpallokenttä
 Padelkenttä

Paimiossa on ollut myös motocrossrata.

 Urheiluseuroja 

Paimion Haka, jalkapallo ja jääkiekko
Paimion Pesis, pesäpallo
Paimion Rasti, suunnistus
Paimion Ruoska, salibandy
Paimion Ratsastajat, ratsastus
Paimion Urheilijat, hiihto, mäkihyppy ja yleisurheilu
Paimion Yritys, pesäpallo ja lentopallo
Peimari United, jalkapallo
Paimion Kiekkoseura, jääkiekko

 Ystävyyskaupungit 
 Audru (Viro)
 Johannes (Venäjä)
 Ljungbyn kunta (Ruotsi)
 Odenthal (Saksa)
 Terijoki (Venäjä)
 Tølløse (Tanska)
 Ås (Norja)
 Öckerön kunta (Ruotsi)http://www.kaupunkiopas.com/kaupunki/Paimio/http://213.138.147.170/netcomm/mainframes.asp?article=949&language=FI 

 Tunnettuja asukkaita 
 Esko Arjaluoto (1923–1987), yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Hugo Backmansson (1860–1953), kuvataiteilija
 Reino Breilin (1928–2010), kansanedustaja ja ministeri
 Erik Dahlström (1879–1943), kartanomistaja, maanviljelysneuvos
 Sari Essayah (s. 1967), kilpakävelyn maailmanmestari, kansanedustaja (kd.), kristillisdemokraattinen puheenjohtaja
 Aulis Hiekko (1919–2000), Suomen ensimmäinen energianeuvos
 Juha Hurme (s. 1959), teatteriohjaaja ja kirjailija
 Gunnar Joutsensaari (1927–1991), kansanedustaja (SMP), lakimies
 Veeti Kallio (s. 1966), laulaja, näyttelijä
 Jarno Koskiranta (s. 1986), jääkiekkoilija
 Tero Koskiranta (s. 1984), jääkiekkoilija
 Kaarle Knuutila (1868–1949), kansanedustaja (suom.), maanviljelijä, kunnallisneuvos
 Kalle Lamberg (s. 1987), koomikko
 Iivari Lähteenmäki (1900–1979), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Tuomo Melasuo (s. 1948), rauhantutkija
 Mika Ojala (s. 1988), jalkapalloilija
 Mauri Perkonoja (1902–1994), kansanedustaja (SKDL), kirvesmies
 Juho Silkkilä (1886–1947), maanviljelijä ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, kunnallisneuvos
 V. J. Sukselainen (1906–1995), kansanedustaja (kesk.), pääministeri
 Pekka Tapio (1927–2020), yritysjohtaja, maanviljelysneuvos
 Ville Valkonen (s. 1988), poliitikko, kansanedustaja (kok.)

 Katso myös 
 Luettelo Paimion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Paimion kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus: Paimion avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit