Sysmä

Sysmä on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa. Kunnassa asuu vakituisesti  ihmistä (). Sysmän pinta-ala on  km², josta  km² muodostuu vesistöistä. Vuoteen 1997 saakka se kuului Mikkelin lääniin ja vuoteen 2009 Etelä-Suomen lääniin.

Sysmän naapurikuntia ovat Asikkala etelässä, Hartola idässä, Heinola kaakossa, Kuhmoinen luoteessa, Luhanka pohjoisessa ja Padasjoki lännessä.

Sysmä sijaitsee Päijänteen itärannalla suunnilleen Jyväskylän ja Lahden puolivälissä. 

Sysmässä paljon vapaa-ajanasuntoja ja -asukkaita. Kunta sijoittui vuonna 2002 18. sijalle Suomen kunnista vapaa-ajan asukkaiden määrässä. Väkilukuun suhteutettuna se oli ensimmäinen. Sysmän asukasmäärä yli kolminkertaistuu kesäisin, mikä on luonut runsaasti kesätapahtumia kuten Sysmän Suvisoiton ja Sysmän kirjakyläpäivät.

 Historia 

Sysmän pitäjä on perustettu vuonna 1442. Se on aikanaan ollut varsinainen suurpitäjä. Siitä itsenäistyi muun muassa Rautalammin pitäjä vuonna 1561. Silloinen Rautalampi ulottui entisen Kuopion läänin alueelta Keski-Suomen läänin pohjoisosaan aina nykyisen Pihtiputaan alueelle saakka. Myöhemmin on 27 kuntaa saanut alueita silloisesta Rautalammin suurpitäjästä.

Sysmä oli ensimmäisiä kiinteän ja maata viljelleen asutuksen pesäkkeitä Päijänteen itäpuolella. Sieltä tunnetaan rautakauteen ajoittuvia arkeologisia löytöjä, ja keskiajalla se oli yksi Päijät-Hämeen keskuksista. Sana sysmä merkitsee synkkää metsää tai asumatonta korpea.

Sysmän alue oli varhaiskeskiajalla hämäläisten ja karjalaisten välistä rajaseutua; satojen vuosien aikana alueella tehtiin useita rajankäyntejä. Sysmän vanhin asutus on hämäläistä; hämäläiset ovat tulleet Vanajaveden ympäristöstä, lähinnä Sääksmäen alueelta. Sysmän alue on ollut Sääksmäen alueen hämäläisten riistamaata. Sysmästä löytyy yhteneväisyyttä Sääksmäen kyliin kuten esimerkiksi nimiparit Rapola-Rapala ja Voipaala-Voipala osoittavat.

Myöhemmin seudulle saapuivat savokarjalaiset. Keskiajan lopulla Sysmä kuului Hämeenlinnan linnalääniin, vuodesta 1634 alkaen Uudenmaan ja Hämeen lääniin, Yliseen kihlakuntaan. Läänijakoa uudistettaessa vuodesta 1747 alkaen Sysmä kuului Kymenkartanon lääniin, Savon Yliseen kihlakuntaan. Mikkelin läänin perustamisen jälkeen 1831, Sysmä liitettiin siihen.Sysmän pitäjän historia. 3, s. 17–18

Sysmässä oli vähäistä teollisuutta jo 1800-luvun alkupuolella, jolloin toimintansa aloitti Liikolan Viiruniemen sulatto, joka valmisti mustia, melko suurikokoisia lasipulloja. Kirkon läheisyydessä aloitti toimintansa padasjokelaisen kapteeni Laguksen perustama värjäämö 1830-luvulla. 1873 pitäjässä toimi itse kasvattamastaan haapapuusta höylätyistä lastuista kartiineja, eli akkunanvarjostimia valmistanut tehdas, joka myös tuotti pieniä, apteekeissa käytettyjä astioita. Apteekkari Knut Viktor Sahlberg perusti kahvitehtaan n. 1873. Se valmisti kahvinkorviketta oman maan tuotteista ja kasviksista. Tuotetta kiitettiin erinomaisen hyväksi, ja hintakin oli halpa. Sitä vietiin muihinkin pitäjiin. Kauppiaat M. Tevalin ja V. Burgman perustivat vuonna 1873 Sysmään lankarullatehtaan Huitilan puustellin alueelle. Tehtaassa oli 12 rullasorvia, silityskone ja kolme sirkkeliä. Tehdas vei suuret määrät rullia ulkomaille, ja se valmisti myös huonekaluja. Tehdas meni konkurssiin vuonna 1878.Sysmän pitäjän historia. 3, s. 211–214

Suurten katovuosien aikana vuonna 1866 ainakin joka neljäs sysmäläinen sairastui liikkeellä olleeseen hermokuumeeseen, johon kuoli 177 ihmistä. Seuraavana vuonna, 1867, tulivat isorokko, hinkuyskä ja tulirokko. Vuonna 1868 lavantauti surmasi 456 ihmistä.Sysmän pitäjän historia. 3, s. 34

Sysmään sijoittuvia kaunokirjallisia teoksia on muun muassa Jalmari Finnen 1600-luvusta kertova näytelmä Sysmäläinen (1910), joka filmatisoitiin vuonna 1938 samannimiseksi elokuvaksi. Historiallinen komedia sijoittuu suureksi osaksi Sysmään, joskin kuvaukset tehtiin todellisuudessa Heinolassa.Fixgalleria.net

Teemu Nikin elokuva 100 litraa sahtia kertoo sysmäläisistä sahtia panevista siskoksista. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Sysmään ja sitä kuvattiin Sysmässä kesällä 2023 .

Sysmän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti, hernetuuvinki eli hernemuhennos, tikkutollo eli uunissa kypsennetty ruismarjapuuro, ohrapippo ja sahti.

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Kylät 
Sysmän maarekisterikylät ovat: Joutsjärvi, Judinsalo, Karilanmaa, Koivisto, Kuivajärvi, Käenmäki, Liikola, Nikkaroinen, Nuoramoistenkylä, Onkiniemi, Otamo, Palvala, Rapala, Saari, Skinnarila (Kinnarila), Soiniemi, Suurikylä, Särkilahti, Taipale, Toivola, Valittula, Virtaa ja Voipala. https://seurakunnat.genealogia.fi/post/sysma

 Numero  Maarekisterikylä  Kylän osia 781-401  Joutsjärvi   781-402     781-403  Karilanmaa   781-404     781-405  Saari   781-406  Suurikylä   781-407  Vehmaa  Liikola  781-408  Nikkaroinen  Taipale 781-409  Nuoramoinen  Raivioskorpi, Toivola 781-410  Onkiniemi   781-411  Otamo   781-412  Palvala   781-413  Rapala  Virtaa' 781-414  Saarenkylä   781-415     781-416  Soiniemi   781-417  Käenmäki   781-418    781-419    781-420    781-421  Valittula  781-422    781-423  Voipala  Särkilahti

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Sysmässä oli 3 859 asukasta, joista 1 986 asui taajamassa, 1 839 haja-asutusalueilla ja 34:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sysmän taajama-aste on 51,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Sysmän kirkonkylä.

 Julkisia palveluja 
Perusopetusta Sysmässä antavat Sysmän yhtenäiskoulu (vuosiluokat 1-9) ja Nuoramoisten koulu. Yleissivistävää toisen asteen opetusta annetaan Sysmän lukiossa, jossa voi valita myös elektronisen urheilun linjan.

Kunnankirjaston tilat sijaitsevat nykyään kunnantalon yhteydessä. Kuntalaiset voivat asioida myös päijäthämäläisen Lastu-kirjastokimpan muissa toimipisteissä ja käyttää sen verkkopalveluja. Seudun museotoimintaa edustaa itähämäläisten kuntien yhteinen Itä-Hämeen museo Hartolassa. Lisäksi Sysmä Seura on ylläpitänyt entisessä makasiinirakennuksessa Sysmän kotiseutumuseota.

Sysmän terveysasema (Sysmän sote-keskus, Leppäkorventie 33) tarjoaa yleislääkäritasoisia terveyden- ja sairaanhoitopalveluita. Erikoissairaanhoidon palvelut tuottaa Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä, jonka osakas kunta on. yhtymän ylläpitämä Päijät-Hämeen keskussairaala Lahdessa tarjoaa myös lääkäripäivystystä terveysaseman kiinniollessa.

 Liikenne ja energiantuotanto 

Kunnan kirkonkylästä lähtee seututie 314 Asikkalaan valtatie 24:lle, seututie 413 Hartolaan valtatie 4:lle ja seututie 612 Luhankaan. Sysmän Otamosta erkanee seututie 410 Hartolan eteläosaan valtatie 4:lle.

Sysmän linja-autoasema sijaitsee kunnan keskustaajamassa ja Valittulan pikavuoropysäkki seututie 413:n varrella. Asikkalan Kalkkisten tienhaaran pikavuoropysäkiltä on noin kilometri matkaa Sysmän etelärajalle.

Kesäisin sisävesilaiva liikennöi Sysmän, Kelventeen ja Padasjoen kirkonkylän välillä. Lisäksi osa Lahden ja Jyväskylän välisistä laivavuoroista pysähtyy Sysmän Suopellon kylässä.

Satamat
Sysmässä on kolme pienvenesatamaa. Aivan Sysmän keskustassa, Majutveden rannalla sijaitsee Sysmän satama. Vaikka satama on yhteydessä Päijänteeseen on sen kaukainen sijainti ja kapeat salmet vaikeasti lähestyttäviä. Majutvedellä sijaitsee myös toinen satama-alue, joka on Ohrasaaressa.

Toinen, New Port Sysmä venesatama on entinen Suopellon satama, joka sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä länteen Sysmän keskustasta, Tehinselän itärannalla. Se on uusittu 2011 ja on osa Marinetek Marinas Oy:n New Port venesatamaketjua. Satamassa on korkealuokkaiset laiturirakenteet sähkön- ja vedenjakelupisteineen. Venesatama on osa Suopelto-Ilolan alueelle suunniteltua lomamatkailualuetta.

 Tuulivoima 
Sysmään on Päijät-Hämeen maakuntakaavassa suunnitteilla mittava määrä tuulivoimaloita. Suurin alue on kaavailtu Kalkkisten-Karilanmaan-Lahdenpohjan alueelle, toiseksi suurin Terrikorven ja Rekolanvuoren alueelle ja pienin Järvenpään alueelle.

 Nähtävyydet 
pienoiskuva|oikea|Auringonlasku Päijänteellä, Sysmässä. Kuvassa oikealla Päijätsalon saari.

Päijätsalo
Päijätsalo on noin 300 hehtaarin suuruinen saari, josta osa kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Päijätsalon korkeimpaan kohtaan, Päijätsalon vuorelle myöhempi Hjeltin ja Mechelinin senaattien maanviljelystoimituskunnan päällikkö, maanviljelysneuvos Wolmar Onni Schildt rakennutti vuonna 1899 kaksitoista metriä korkean näkötornin, mistä avautuu näköala Päijänteen suurimmalle selälle, Tehinselälle.

Päijätsalon vuorelle on suunniteltu aikaisemmin myös Rantasipi-hotellia. Korkealle paikalle, 192 metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle, menee viitoitettu polku, jonka pituus on noin kaksi kilometriä.Maailman ja Suomen Suuratlas, sivu 327, WSOY, Instituto Geografico Agostini, Novara, Igda, 1985, 

 Luonto 
Sysmässä on monia luontokohteita. Valtatien 4 läheisyydessä sijaitsee tunnettu siirtolohkare, Onkiniemen liikkuva kivi ja Kammiovuori Vintturissa. Aikaisemmalla Päijänteen luonnonperintösäätiöllä, nykyisellä Paremman Luonnon Puolesta - säätiöllä https://www.plups.fi/lehdistotiedote/ on Sysmän kunnassa monta suojeltavaksi hankittua aluetta: Sammasuonvuoren metsä, Saimi Korpelan muistometsä, Majuven metsä, Syvänsilmänvuori ja Haapakoskelon metsä.https://hartola.fi/D10_Julkaisu/kokous/2024295-8-11273.PDF Natura 2000 -luonnonsuojelualueita Sysmässä ovat: Hirvijärvenkallio - Vastamäki (0500116), Päijätsalo (0363001), Sysmän lehdot (0500065; Kammiovuori, Jalaanvuori ja Nilkkimäki) sekä  Sysmän lintuvedet (0500046). Lisäksi valtionmaiden luonnonsuojelualueeksi ovat varatut: Artjärvi ja Suoja-Jyrtinlampi.https://hartola.fi/D10_Julkaisu/kokous/2024295-8-11273.PDF

 Kulttuuri 
Sysmässä on kulttuuritapahtumia, kuten Sysmän Suvisoitto vuodesta 1986 alkaen, taidenäyttely Matariston kesä Matariston ratsutilan entisessä navetassa.

Keskiaikainen Pyhän Olavin kivikirkko
Sysmässä on vanha Pyhän Olavin kivikirkko ja Hovilan, Nordenlundin, Suurkylän kartanot sekä Virtaan Vanha-Kartano.

 Julkiset taideteokset ja muistomerkit
 Luettelo Sysmän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Seurakunnat 
Sysmässä toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Tainionvirran seurakunta, millä on vanha Pyhän Olavin kivikirkko . Sen toiminta käynnistyi vuoden 2019 alussa, jolloin aiempi Sysmän seurakunta muodosti uuden seurakunnan yhdessä Hartolan kanssa. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sysmän alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/saimaan-ortodoksinen-seurakunta  

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Sysmässä toimii Sysmän helluntaiseurakunta.

Katolinen seurakunta alueella on Pyhän Ursulan seurakunta, joka on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.

 Kuuluisia sysmäläisiä 

 Vihtori Aromaa, kansanedustaja
 Emil Elenius, kirjailijaPäijäthämäläisiä kirjailijoita 
 Veikko O. Hyvönen, oikeustieteilijä ja professori
 Helena Kalmi, rehtori ja oppikirjojen tekijä
 Usko Kantola, näyttelijä
 Vilho Kirveskoski, kansanedustaja (Maalaisliitto) ja pankinjohtaja
 Yrjö Kokko, kirjailija, luontokuvaaja, Sysmän kunnaneläinlääkäri
 Charles Lehtinen, insinööri
 Onni Mannila, kansanedustaja (Maalaisliitto), kunnallisneuvos
 Teemu Nikki, elokuvaohjaaja, -kuvaaja ja -tuottaja
 Antero Olin, taidegraafikko
 Mauno Pekkala, kansanedustaja (SKDL) ja pääministeriAikalaiskirja 1934
 Edvard Pesonen, kansanedustaja (SDP)

 Lauri Rapala, Rapala-yhtiön perustaja, talousneuvos
 Vilho Rinne, keihäänheittäjä
 Irmeli Ruponen o.s Nieminen, hiihtäjä
 Kaarlo Sarkia, runoilija
 Risto Siivola, kauppaneuvos
 Pekka Streng, muusikko
 Olavi Svanberg, hiihtosuunnistaja
 Arvid Tandefelt, aateloitu upseeri, josta polveutuu Tandefelt-suku
 Kerttu Tapiola, kulttuurivaikuttajaKerttu Tapiolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Käyttäjätunnuksella)
 Marjatta Tapiola, taidemaalari
 Pertti Tiainen, kestävyysjuoksija
 Yrjö Valkama, kauppaneuvos
 Erkki Virolainen, lääkäri ja professori
 Olavi Virta, iskelmälaulaja

 Katso myös 
 Sysmäläinen

 Lähteet 
 Väestörekisterikeskus: Kuntien asukasluvut kuukausittain 
 Tilastokeskus: 
 Suomen Sukututkimusseura: Tietoja seurakunnista 
 Korhonen, Sakari: Lapsuuteni Sysmä, Sysmän kirjakylä, Sysmän kirjakylä, 2005, 
 Kulha, Keijo K.: Sysmän pitäjän historia. 3, Sysmän pitäjän historiatoimikunta, Jyväskylä, 1966

 Viitteet 

 Kirjallisuutta 






 Aiheesta muualla 

 Sysmän kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Sysmän avainluvut
 Saressalo, Lassi: Sysmää ennen ja nyt. Kirja-arvostelu teoksesta Helin, Heikki: Sysmän muuttuva keskus II. Sysmän Liikolan nuorisoseura, 2014. (Agricolan kirja-arvosteluja, 21.4.2015.)
 Hän on Sysmästä. Lauseparren historiaa ja arvosteluja, Helsingin Sanomat, 13.01.1935, nro 11, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit