Tulipalo

pienoiskuva|upright| Tulipalo New Orleansissa 2. syyskuuta 2005
Tulipalo on hallitsemattomasti valloilleen päässyt tuli. Se aiheuttaa helposti suurta tuhoa. Tavallisimmin tulipalolla tarkoitetaan rakennuksen palamista, mutta myös metsä- tai muuta paloa voidaan nimittää tulipaloksi.

Tulipalo syttyy monissa tapauksissa tulen tai helposti syttyvien aineiden varomattomasta käsittelystä. Sen voi sytyttää myös vika lämmityslaitteissa tai  sähköjohtimien välille syntynyt oikosulku. Ajalla ennen ukkosenjohdattimen keksimistä salamatkin sytyttivät usein tulipaloja. Tahallisesti sytytettyä tulipaloa sanotaan tuhopoltoksi. Jos tuhopolton motiivina on pakkomielteinen psyykkinen häiriö, tilaa kutsutaan pyromaniaksi. Erityisen suuria tulipaloja aiheuttavat sodissa pommitukset, jotka varsinkin toisen maailmansodan aikana saivat muutamissa kaupungeissa aikaan jopa tulimyrskyjä.

Entisinä aikoina, kun Suomessa kaupungeissakin oli etupäässä puutaloja ja kadut niiden välissä olivat kapeita, syttyi toistuvasti kokonaisen kaupungin tuhonneita tulipaloja. Suurelta osin tästä syystä monet Suomen kaupungit kaavoitettiin 1700- tai 1800-luvulla kokonaan uudestaan, usein suuren kaupunkipalon jälkeen, sellaisiksi että entistä leveämmät kadut muodostavat säännöllisen ruutukaavan.

Tulipalojen sammuttamiseksi kunnat ylläpitävät palokuntia. Niiden lisäksi on olemassa myös vapaaehtoisia palokuntia. Suomessa pelastuslaissa (29.4.2011/379) säädetään paitsi palojen sammuttamisesta, myös toimenpiteistä niiden ennalta ehkäisemiseksi. Lain mukaan rakennus, rakennelma ja sen ympäristö on suunniteltava, rakennettava ja pidettävä kunnossa siten, että tulipalon syttymisen tai leviämisen vaara on vähäinen ja että pelastustoiminta on onnettomuuden sattuessa mahdollista. Helposti syttyvää materiaalia tai muuta tavaraa ei saa säilyttää ullakoilla, kellareissa, rakennusten alla tai rakennuksen välittömässä läheisyydessä niin, että siitä aiheutuu tulipalon syttymisen tai leviämisen vaaraa tai että tulipalon sammuttaminen vaikeutuuPelastuslaki 29.4.2011/379 . Finlex. Viitattu 16.6.2014.. Laissa on säännöksiä myös rakennusten ja laitteiden käyttöturvallisuudesta ja palotarkastuksista.

Tulipalon varalta vakuutusyhtiöt myyvät palovakuutuksia, jotka, kattavuutensa mukaan, korvaavat palon aiheuttamat vahingot joko kokonaan tai osittain.

 Suuria tulipaloja 
PaikkaVuosiKuvausKokoRooma64 Rooman palo oli kahdeksan päivää kestänyt suurpalo, jonka on suuruudessaan arvioitu koskettaneen jokaista Rooman asukasta. Aikoinaan monet historioitsijat pitivät palon sytyttäjänä itse keisari Neroa. Kristittyjen vainot alkoivat ja levisivät Roomassa, kun keisari Neron syytti kristittyjä tuhopoltosta. Tacitus: 3/14 kaupunginosasta tuhoutui täysin ja 7 kaupunginosaa vaurioitui.Cassius Dio arvioi kaupungista tuhoutuneen jopa kaksi kolmasosaa.Moskova1547Moskova1571Lontoo1666Lontoon suurpalo. 13000 taloa ja 87 kirkkoa tuhoutui.Helsinki1808Helsingin palo 1808. Palon jälkeen Helsinki rakennettiin uudestaan Johan Albrecht Ehrenströmin suunnitelman mukaan ja tehtiin muutaman vuoden kuluttua Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupungiksi.Moskova1812Palo syttyi Napoleonin valloitettua Moskovan.Oulu1822Oulun paloTurku1827Turun palo. Turku rakennettiin palon jälkeen uudestaan Carl Ludvig Engelin suunnitteleman asemakaavan mukaan. Turun akatemia, Suomen silloinen ainoa yliopisto, siirrettiin palon jälkeen Helsinkiin.Turku on palanut ainakin 30 muutakin kertaa, mutta tämä oli tuhoisin palo.Hampuri1842Neljäsosa kaupunkia tuhoutui.Chicago1871Noin 200-300 ihmistä menehtyi, 17000 rakennusta tuhoutui.San Francisco1906 Syttyi suuren maanjäristyksen jälkeen. Ainakin 700 kuolonuhriaBarnaul191734 uhria, 60 korttelia tuhoutui.Stalingrad1942Syttyi ilmapommituksesta.  Yli 40000 kuoli ja 60000 haavoittui, puolet kaupungista tuhoutui.Hampuri1943Syttyi ilmapommituksesta.35000-45000 kuolonuhria. Kaupungin keskusta tuhoutui.Dresden1945Syttyi ilmapommituksesta. 25000-40000 kuolonuhria. Kaupungin keskusta tuhoutui.Moskova1977Rossija-hotellin palo 42 uhriaBradford1985Stadionin puurakenteet syttyivät kesken jalkapallo-ottelun.  52 uhria.Kreikka2007Suuri metsäpalo.

 Suomessa tapahtuneita tulipaloja 

Huomattavia rakennuksia, joissa on Suomen itsenäisyyden aikana syttynyt tulipalo. Tähdellä (*) merkittyjen rauniot purettiin palon jälkeen, muut on kunnostettu tai jälleenrakennettu:

 1918 – Taulumäen kirkko,  Jyväskylä *
 1918 – Lammin kivikirkko
 1918 – Noormarkun vanha kirkko *
 1918 – Sammaljoen kirkko, Tyrvää *
 1918 – Ruotsilan kartano, Kiikka *
 1918 – Laukon kartano, Vesilahti *
 1918 – Kauvatsan rautatieasema *
 1918 – Kokemäen, Peipohjan ja Kyttälän rautatieasemat, Kokemäki *
 1918 – Merstolan rautatieasema, Harjavalta *
 1918 – Porin vanha rautatieasema *
 1918 – Hämeenlinnan vanha rautatieasema *
 1918 – Helsingin työväentalo
 1920 – Tyrvään yhteiskoulu, Vammala *
 1920 – Kissakoski Oy:n paperitehdas, Hirvensalmi *
 1921 – Sundin kirkko
 1922 – Hvitträsk, Kirkkonummi
 1922 – Kauvatsan rautatieasema *
 1925 – Jämsän puukirkko
 1927 – Elokuvateatteri Imatra, Tampere *https://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/1811961?page=15
 1928 – Karlbergin kartanon päärakennus, Hämeenlinnahttps://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/1109477?page=27
 1929 – Sääksmäen kivikirkko
 1931 – Kemin kaupungintalo *
 1936 – Suomi-Filmin Vironkadun studio, Helsinki
 1937 – Aleksanterin kirkko, Tampere
 1938 – Yläneen kunnalliskoti, 10 henkilöä kuoli
 1941 – Raalan kartanon vanha päärakennus, Nurmijärvi *
 1950 – Helsingin rautatieasema
 1951 – Alppilan kesäravintola, Helsinki *
 1951 – Ajokki Oy:n autokoritehdas, Tampere
 1954 – Kangasalan lastenkodin tulipalossa kuoli 9 alle 7-vuotiasta lasta.
 1956 – Evon metsäopiston vanha päärakennus, Lammi *
 1956 – Kauhajoen kirkko *
 1958 – Keran tehdas, Espoo
 1958 – Oriveden kirkko *
 1958 – Leivonmäen kirkko *
 1959 – Karkun evankelinen opisto, Karkku (nyk. Sastamala) *
 1959 – Köyliön varavankila, 16 vankia kuoli
 1960 – Tilgmannin kirjapaino, Helsinki, kolme palomiestä kuoli
 1966 – Messuhalli, Helsinki
 1966 – Lapinlahden vanhainkodin mielisairasosasto, 31 potilasta kuoli *
 1966 – SOK:n lastulevytehdas, Vaajakoski, 2 työntekijää kuoli ja 9 palomiestä sai vakavia palovammoja
 1966 – Joensuun kaupungintalo
 1966 – Porin postitalo
 1968 – Hailuodon vanha kirkko *
 1968 – Pispalan kirkko, Tampere *
 1968 - Äänekosken kirkko*
 1969 – Siipyyn kirkko, Siipyy (nyk. Kristiinankaupunki) *
 1969 – Ruotsilan kartanon päärakennus, Kiikka
 1972 – Honkolan kartanon vanha päärakennus, Urjala *
 1974 – Pyhäjoen kirkko *
 1975 – Virenojan tiilitehdas, Orimattila *

 1974 – Oy Renlund Ab:n varasto, Helsinki
 1974 – Mahogany Oy:n varasto, Helsinki
 1975 – Enso-Gutzeit Oy:n Uimaharjun saha.
 1976 – Grönqvistin talo, Esplanadi, Helsinki
 1976 – Olkiluodon ydinvoimalaitoksen rakennustyömaan tulipalo *
 1976 – Uuden Suomen toimitalon palo, Helsinki 
 1976 – A Ahlström Oy:n paperitehtaan varasto, Varkaus
 1977 – Kirjapaino Kursiivi, Helsinki (tuhopolton yritys)
 1977 – Tennispalatsi, Helsinki
 1978 – Vanha Ylioppilastalo, Helsinki
 1979 – Lieksan kirkko *
 1979 – Virtain vanhainkoti * 
 1979 – Bromarvin kirkko *
 1979 – Rautavaaran kirkko
 1980 – Kaavin kirkko
 1980 – Turun linna
 1981 – Haapaveden kirkko
 1981 – Porin Puuvillan kutomo
 1981 – Lahden kaupungintalo
 1981 – Metsäliiton Teollisuus Oy:n kemiantehtaan tuotevarasto, Äänekoski 
 1982 – Tyrvään kirkko, Vammala
 1982 – Teuvan vanhainkoti 
 1983 – Tavaratalo Mini-hinta, Turku *
 1984 – Hämeenlinnan rautatieasema
 1984 – G. A. Serlachius Oy:n kalustetehdas Vilppulan Kolhossa
 1984 – Rantasalmen kirkko 
 1984 – Lakeuden Risti, Seinäjoki
 1984 – Oulunkylän seurahuone, Helsinki
 1985 – Pasilan vanha rautatieasema (Rauhanasema), Helsinki
 1985 – Pedersören kirkko
 1986 – Hanasaaren kivihiilivoimala, Helsinki 
 1987 – Elektroniikkatehtaan varasto, Helsinki
 1987 – Metsä-Serlan puutavaravarasto, Helsinki
 1987 – Ravintola Töölönranta, Helsinki
 1989 – Lentiiran kirkko, Kuhmo
 1989 – Yrjönkadun uimahalli, Helsinki
 1990 – Ylivieskan Tiili Oy:n tehdas, Ylivieska
 1991 – Junnilan leirikeskus, Pori
 1992 – Oy Hartwall Ab, Helsinki
 1995 – Tikkurilan ammattioppilaitos, Vantaa
 1997 – Metsä-Serla Oy, Kankaan paperitehdas, Jyväskylä

 1997 – Tyrvään Pyhän Olavin kirkko
 1998 – Ristinkallion neuvola ja kirjastorakennus, Kotka
 1998 – Ahlström Glassfibre Oy, kuitulasitehdas, Kotka
 1999 –Chemicals Oy, hienokemikaalitehdas, Äetsä
 1999 – Åkerlund & Rausing Oy:n pakkaustehtaan varasto, Eura.
 1999 – Palvelutalo Viljami, Maaninka
 1999 – Helvar Oy:n tehdas, Karkkila
 2000 – Tervon saha, Tervo
 2001 – Kannelmäen ostoskeskus, Helsinki
 2001 – Incap Furniture Oy:n huonekalutehdas, Kärsämäki
 2002 – Suomen Sokeri Oy:n tehdas, Kirkkonummi
 2002 – Jalkapallohalli, Rauma
 2003 – AvestaPolarit Stainless Oy:n tehdas, Tornio 
 2003 – Ulvilan rautatieasema *
 2006 – VR:n makasiinit, Helsinki *
 2006 – Kittilän lentoasema
 2006 – Porvoon tuomiokirkko
 2006 – Kaivokselan kirkko, Vantaa
 2006 – Jehovan todistajien valtakunnansali, Martinlaakso, Vantaa
 2006 – Keisarinharjun näkötorni, Kangasala * 
 2007 – Haralanharjun näkötorni, Kangasala *
 2008 – Kauniaisten rautatieasema
 2008 – Tampereen mormonikirkko *
 2010 – Hammarlandin kirkko (tuhopolton yritys) 
 2010 – Soukanpohjan kartano, Espoo
 2011 – Jyvälän kansalaisopisto, Jyväskylä *
 2012 – Valamon luostarin vanha päärakennus, Heinävesi
 2016 – Ylivieskan kirkko *
 2018 – Kiihtelysvaaran kirkko *
 2018 – Tiirismaan koulu, Lahti *
 2019 – Jehovan todistajien valtakunnansali, Pöytyä
 2020 –  Palokan senioritalo, Jyväskylä
 2022 –  Valmet Rautpohjan Tehdas, Jyväskylä
 2022 –  Rautjärven vanha kirkko *
 2023 –  Heporinne 1 kerrostalo, Hakunila , Vantaa

 Katso myös 
 Palontorjunta
 Pelastustoimi
 Luettelo Suomen kirkkopaloista

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Pelastustoimen viimeisimmät tulipaloihin liittyvät tehtävät
 Suuret tulipalot (Suomessa vuosina 1522-1920), Aamulehti, 28.06.1925, nro 144, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit