Petäjävesi

Petäjävesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä (), ja sen pinta-ala on  km² josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Petäjävesi on tunnettu puukirkosta, Takomarkkinoistaan ja seppäkulttuuristaan. Petäjävedellä on järjestetty taonnan SM-kilpailuja ja vesijuoksun MM-kisoja. Osa Suomen MM-rallin erikoiskokeista ajetaan Petäjäveden alueella.

Petäjävedellä on useita pieniä museoita, joista tunnetuimmat ovat Keski-Suomen tieliikennemuseo ja Radio- ja puhelinmuseo.Petäjänveden radio- ja puhelinmuseo

 Maantiede 
Petäjäveden naapurikunnat ovat Jyväskylä, Jämsä, Keuruu, Multia ja Uurainen.

Petäjävedellä on kaikkiaan 99 järveä. Niistä suurimmat ovat Jämsänvesi–Petäjävesi, Ala-Kintaus ja Ylä-Kintaus.

Petäjävedellä on kaksi Natura-kohdetta: Syrjäharju, jossa on harjuselänteen lisäksi vanhojen metsien suojeluohjelman alue, ja Sallistensuon laajahko, varsin luonnontilainen keidassuo.

Kyliä
pienoiskuva|vasen|Petäjäveden keskustaa
Kintaus, Ylä-Kintaus, Pengerjoki, Metsäkulma, Kuivasmäki, Heikkilänperä, Töysänperä, Kukkaro, Piesalankylä

 Asuinalueita 
Litma, Olkkola, Kapakallio, Salmela, Halkokangas, Miilulampi, Hätälänmäki, Honkola, Pappilanpelto, Oiniemi.

 Taajamat 
Vuoden 2023 lopussa Petäjävedellä oli 3 596 asukasta, joista 2 004 asui taajamissa ja 1 534 haja-asutusalueilla. 58:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Petäjäveden taajama-aste on 56,6 %. Petäjäveden taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2023) 1  Petäjäveden kirkonkylä 1 713 2  Kintaus 266

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

 Historia 
Vuosina 1763–1765 rakennettu Petäjäveden vanha kirkko on puurakentamisen mestariteos, joka on Unescon maailmanperintöluettelossa. Jaakko Leppäsen rakentamaa kirkkoa pidetään kansanrakentajien vaikuttavimpana saavutuksena. Petäjäveden uusi kirkko on valmistunut vuonna 1879.

Petäjävesi muodostettiin Jämsän kappeliseurakunnaksi vuonna 1779 ja se itsenäistyi 1867. Petäjäveden seurakunta kuuluu Jyväskylän rovastikuntaan ja Lapuan hiippakuntaan.Otavan iso tietosanakirja, osa 6. Helsinki: Otava, 1963.

Petäjävedelle sijoitettiin toisen maailmansodan jälkeen siirtoväkeä Valkjärveltä, Lumivaarasta ja Sortavalan seudulta.

Ilmatieteen laitos rakensi säätutkan Petäjävedelle vuonna 2015.

 Hallinto 
Kunnanjohtaja
Petäjäveden kunnanjohtajana toimi toukokuusta 2024 lokakuuhun 2025 Arto Kummala. Hän irtisanoutui lokakuun alussa 2025, ja vt. kunnanjohtajana toimii Teppo Sirniö.Kunnan johto, Petajavesi.fi, viitattu 3.12.2025 

 2000–2016 Teppo Sirniö.
 2016–2021 Eero Vainio.
 2021–2024 Mikko Latvala.
 2024–2025 Arto KummalaVirpi Kotilainen, Arto Kummala valittiin Petäjäveden uudeksi kunnanjohtajaksi äänin 12 – 9Terhi Pirilä-Porvali, Petäjävedellä vaihtuu taas kunnanjohtaja, Yle.fi uutiset 3.12.2025, viitattu 3.12.2025
 2025 Sari Kaakkomäki (vt.)
 2025 Teppo Sirniö (vt.)
Valtuusto

Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista kymmenen on keskustan hallussa kaudella 2025–2029. Valtuuston puheenjohtajana toimii Mikko Tiirola.

 Talous 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Petäjäveden Metalli, Petäjäveden osuuspankki ja Ässä-Konsultit.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
pienoiskuva|Petäjäveden baptistiseurakunnan toimitila Petäjäveden keskustassa
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Petäjävedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Petäjäveden seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Petäjävedellä toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakuntahttps://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/jyvaskylan-ortodoksinen-seurakunta . Lisäksi Petäjävedellä on baptistiseurakunta.

Liikenne
pienoiskuva|Petäjäveden rautatieasema
Petäjäveden kautta kulkevat Jyväskylän ja Porin välinen valtatie 23 sekä Jyväskylän ja Vaasan välinen valtatie 18, jotka risteävät kirkonkylän tuntumassa, sekä Jyväskylän ja Haapamäen välinen rautatie.

 Palvelut 
Petäjävedellä toimivat Petäjäkallion ja Kintauden päiväkodit sekä Kirkonkylän koulu, Kintauden koulu ja Petäjäveden yläkoulu. Toisen asteen opetusta tarjoavat muun muassa Petäjäveden lukio ja kansalaisopisto, joka on yhteinen Petäjäveden ja Multian kuntien sekä Keuruun kaupungin kanssa.

Petäjäveden kirjasto kuuluu Keski-kirjastot-kirjastokimppaan.

Perusterveydenhuollon palveluja tarjotaan muun muassa Petäjäveden terveysasemalla. Kiireellisissä tilanteissa Sairaala Novan yhteispäivystys Jyväskylässä tai muut kiirevastaanotot lähikunnissa tarjoavat terveyspalveluja. Keski-Suomen perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon palveluista on vuoden 2023 alusta lähtien vastannut Keski-Suomen hyvinvointialue.

 Kulttuuri 
 Nähtävyyksiä 
pienoiskuva|Petäjäveden vanha kirkko etelästä
 Petäjäveden vanha kirkko (Unescon maailmanperintökohde)
 Karhunahas retkeilyreitti
 Karikkoselkä meteoriittijärvi
 Tampin kierros retkeilyreitti
 Keski-Suomen tieliikennemuseo
 Petäjäveden radio- ja puhelinmuseo

 Ruokakulttuuri 
Petäjäveden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla taikinakuoressa paistettu liha, peruhauvikkaat ja paistettu viili.

 Tapahtumat 
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat järjestettiin Petäjävedellä vuonna 2000. 

Vuodesta 2022 Petäjävedellä on järjestetty indiemusiikkiin painottuva kaksipäiväinen festivaali "Asema Elää!". 

Tunnettuja petäjävetisiä
 Elisa Aaltola, filosofi
 Mika Aaltola, Euroopan parlamentin jäsen
 Matti Ahonen, jääkärimajuri
 Otto Halla-aho, kansanmuusikko
 Mikko Hannula, urheilutoimittaja
 Eemil Helander, kestävyysjuoksija ja hiihtäjä
 Kaarle Karikko, kirjailija
 Matias Keskinen, taiteilija
 Kaija Kiiski, näyttelijä
 Matti Kolu, kirjailija
 Markku Koskinen, kirjailija ja sanoittaja
 Jarmo Kytölehto, entinen ralliautoilija
Frans Lehtonen, kansanedustaja
 Jukka Maalampi, fyysikko
Paavo Niiles, yrittäjä ja poliitikko
 Gottlieb Pesonius, tehtailija
 Mikko Porvali, kirjailija
 Olavi Tupamäki, kansanedustaja ja insinööri
 Martti Turunen, kirurgi, HYKS:n johtava ylilääkäri
 Juhana Vähänen, kirjailija

 Katso myös 
 Luettelo Petäjäveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 

 Lerkkanen, Lea: Perhe kuin puolet pitäjää : Petäjäveden Metsäkulma, Piesalankylä, Kukkaro, Karikko, Urria – alueen kyläkirja. Petäjävesi: Metsäkulma-seura, 2013. 485 sivua. .


 Aiheesta muualla 

 Petäjäveden kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Petäjäveden avainluvut
 Radio- ja puhelinmuseon sivut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit