Loimaa

Loimaa (vanh. ruots. Loimijoki) on Varsinais-Suomessa sijaitseva kaupunki ja Loimaan seutukunnan keskus. Loimaan kunta yhdistettiin silloiseen Loimaan kaupunkiin 1. tammikuuta 2005, jolloin Loimaan vaakunaksi tuli entisen Loimaan kunnan vaakuna. Alastaro ja Mellilä liitettiin Loimaaseen 1. tammikuuta 2009, jolloin kaupunki sai nykyiset rajansa. Metsämaa on liitetty Loimaan kuntaan jo vuonna 1976. Loimaan naapurikunnat ovat Huittinen, Humppila, Koski Tl, Marttila, Oripää, Punkalaidun, Pöytyä, Somero, Säkylä ja Ypäjä.

Loimaan seutukuntaan kuuluvat Loimaan lisäksi Aura, Koski Tl, Marttila, Oripää, ja Pöytyä. Näistä Aura ja Pöytyä ovat Turun työssäkäyntialuetta, ja myös Kosken ja Marttilan suhde Loimaaseen on enemmän hallinnollinen kuin toiminnallinen. Vahvemmin Loimaan vaikutuspiirissä ovat Oripää ja itäinen naapuri Ypäjä, joka kuuluu Kanta-Hämeen maakuntaan ja Forssan seutukuntaan.

Maantiedettä ja maisemia

Maisemat Loimaalla ovat suurelta osin savitasankoa, josta suuri osa on raivattu pelloksi. Vaihtelua maisemaan tuovat kaksi harjujaksoa, saveen uurtuneet jokiuomat, kalliosydämiset moreenimäet ja paikoin suot, joihin kuuluu muun muassa Eksyssuo Kosken, Someron ja Ypäjän rajalla. Laaksoista toinen seurailee Loimaan rajoja lännessä ja toinen pohjoisessa, entisen Metsämaan kunnan alueella, missä pinnanmuodot ovat hieman länttä vaihtelevampia. Pohjoisessa valtatie 2 kulkee pitkin harjua noin 15 kilometrin matkan Humppilan Venäjän ja Loimaan Leppijärven välillä. Kantatien 41 varrella Alastaron länsiosassa maisemaa hallitsee Koskelta ja Mellilästä Säkylään ulottuvaan harjujaksoon liittyvä Virttaankankaan harjualue.

Loimaan keskustan, Hirvikosken ja Alastaron taajamien läpi virtaa Tammelasta alkunsa saava ja Huittisissa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki, jonka vesi on alueen savimaiden takia väriltään ruskeaa. Alastarolla siihen laskee Loimaan pohjoisosien ja Metsämaan kirkonkylän halki virtaava Loimijoen suurin sivujoki Kojonjoki, joka saa alkunsa Forssan Koijärvestä. Etelästä Loimijokeen laskee Alastarolla Mellilästä alkunsa saava Niinijoki ja lähellä Hirvikoskea Loimaan Joenperän kylästä alkunsa saava Petäjoki. Järviä on vain muutamia lähinnä harjujen liepeillä.

Historia

vasen|pienoiskuva|upright=0.4|Loimaan kaupunginvaakuna vuosina 1952–2004.
pienoiskuva|Loimijokea Loimaan Kauhanojalla.
pienoiskuva|Loimaan Vanhankirkon 1750-luvulla rakennettua hirsiaitaa.
pienoiskuva|Kartta Loimaan alueliitoksista. Loimaaseen liitettiin alueita Loimaan kunnasta vuosina 1951 ja 1992. Loimaan kunta yhdistyi kokonaisuudessaan Loimaaseen 2005. Alastaro ja Mellilä yhdistyivät Loimaaseen 2009.
Historiallisesti Loimaa on osa Satakuntaa, ja maakuntansa reuna-alueena se asutettiin suhteellisen myöhään. Aina 1800-luvulle asti se oli talonpoikainen maanviljelysalue, jossa ei ollut juurikaan muita elinkeinoja tai teollisuutta.

1400-luvun tiedoissa Loimijoki esiintyy kirjoitusasuissa Lodhma-, Lodmajoki, ja myös paikkakunnan nimi lienee siis ollut keskiajalla *Loδma, josta se kehittyi asuun Loima. 1500-luvulla myös naapuripitäjä Tammela tunnettiin nimellä Loimo.Suomalainen Paikannimikirja, Loimaa. Kotimaisten Kielten Keskus 2007/2019. Nimien kantasana on yhdistetty itämurteissa ja karjalan kielessä tunnettuun sanaan lotma 'notko, painanne'.

Kun Turku–Toijala-rautatie valmistui vuonna 1876, se antoi piristysruiskeen koko Loimaan seudulle. Rautatie toi mukanaan uutta taloudellista toimintaa, joka sysäsi teollisuuden kehittymisen alkuun. Loimaalle rakennettiin rautatieasema heti radan valmistumisen yhteydessä, ja sen ympärille kasvoi 1900-luvun alkuun mennessä kaupungin nykyinen keskusta. Loimaan asemanseutu erotettiin omaksi kauppalakseen vuonna 1921 ja se sai kaupunkioikeudet vuonna 1969. Samoihin aikoihin valmistui myös nykyinen valtatie 9. Valtatie 2 kulki ennen nykyisen linjauksensa valmistumista Loimaan keskustan kautta.

Viimeistään rautatie liitti historiallisesti Satakuntaan kuuluneen Loimaan entistä enemmän Turun vaikutuspiiriin niin, että Loimaa on Suomen nykyisessä maakuntajaossa jo vakiintunut osa Varsinais-Suomea. Lienee mahdotonta määritellä tarkalleen sitä, milloin Loimaa on ”siirtynyt” maakunnallisesti Satakunnasta osaksi Varsinais-Suomea. Esimerkiksi 1960-luvulla julkaistussa Uudessa Tietosanakirjassa mainitaan jokseenkin ristiriitaisesti, että (silloinen) Loimaan kauppala kuuluu Ala-Satakuntaan, mutta (silloinen) Loimaan maalaiskunta sen sijaan Varsinais-Suomeen.

Samassa teoksessa Loimaan ruotsinkieliseksi nimeksi mainitaan Loimijoki. Nimi perustuu Loimaan seudulla virtaavaan samannimiseen jokeen. Nykyään Loimaalla ei kuitenkaan ole enää virallista ruotsinkielistä nimeä.

Väestö

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako vastaa tilannetta 1. tammikuuta 2017, eli luvuissa ovat mukana myös Loimaaseen liitetyt Loimaan kunta, Alastaro ja Mellilä.

 Ikäjakauma 
Vuonna 2015 kaikkien Loimaan kaupungin asukkaiden keski-ikä oli 46 vuotta. Postinumeroalueittain katsottuna iäkkäimmät asukkaat väkilukuun suhteutettuna olivat Orisuon alueella, jossa keski-ikä on 53 vuotta. Asukkaista nuorimmat elävät Kojonkulman alueella, jossa keski-ikä on 40 vuotta.

 Maahanmuutto 
Vuonna 2018 Loimaalla asui noin 500 ulkomaalaistaustaista henkilöä, mikä tarkoittaa 3 % osuutta koko väestöstä. Suurimpia etnisiä ryhmiä olivat Venäjän ja entisen Neuvostoliiton alueelta muuttaneet (n. 160 henkilöä) ja virolaiset (n. 110 henkilöä).

Palvelut

Loimaan keskustassa on palveluita ja kerrostaloja, mutta kävelymatkan päässä keskustasta alkavat omakotitalot. Jonkin verran ydinkeskustaa on hiljentänyt suurmyymälöiden nouseminen keskustan länsilaidalle Turusta Tampereelle johtavan valtatie 9:n varteen. Syksyllä 2012 keskustaan avattiin Prisma ja K-Citymarket, loppuvuodesta 2015 avattiin Lidl, jonka viereisiin kiinteistöihin muutti samoihin aikoihin Tokmanni ja vuoden 2016 keväällä Jysk, sekä keväällä 2019 keskustaan avattiin Motonet. Lisäksi keskustassa ja muissa taajamissa toimii useampi K-Market ja Alastarolla edellisen lisäksi Sale.

 Terveyspalvelut 
Loimaan pääterveysasema sijaitsee kaupungin keskustassa. Terveysasemia on lisäksi Alastarolla. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alainen Tyks Loimaan sairaala toimii keskustassa pääterveysaseman yhteydessä.

 Koulutus 
Vuonna 2022 perusopetukseen osallistuu Loimaalla noin 1 530 oppilasta. Kaupungin oppilaitoksiin kuuluvat kuusi ala-astetta (Asemanseudun koulu, Kauhanojan koulu, Keskuskoulu, Kirkonkylän koulu, Metsämaan koulu ja Niinijoen koulu) sekä kaksi yläastetta (Puistokadun koulu ja Hirvikosken yhtenäiskoulu). Lounais-Suomen koulutuskuntayhtymä Novidan alaisia oppilaitoksia ovat Loimaan lukio sekä useasta eri toimipisteestä muodostuva Loimaan aikuis- ja ammattiopisto. Muita opetuksen tarjoajia ovat Loimaan evankelinen kansanopisto sekä Loimaan Seudun Musiikkiopisto, joka järjestää musiikin ja tanssin perusopetusta.

 Urheilu 
Alueen urheiluseuroista tunnetuimpiin kuuluvat Lentopallon Mestaruusliigassa pelaava ja Suomen Mestaruuden 2024 voittanut Hurrikaani-Loimaa, Ykköspesis-seura Loimaan Palloilijat ja Korisliigassa pelaava Loimaan Korikonkarit Bisons. Muita loimaalaisia seuroja ovat Loimaan Jankko, jonka toimintaan kuuluu yleisurheilu, hiihto, ampumahiihto, suunnistus ja lentopallo, jääkiekkoseura Loimaan Rockets sekä lähinnä yleisurheilusta ja voimailusta tunnettu Loimaan Voima, ja Yleisurheilusta Loimaan Leisku.

Tuulensuun kaupunginosassa sijaitsevassa urheilukeskuksessa on muun muassa kaupungin liikuntahalli, jäähalli, pesäpallo- ja jalkapallostadionit.

 Päätöksenteko 
Kaupungin päätöksentekoa sääntelevät muun muassa kuntalaki ja hallintolaki. Loimaan kaupunginjohtajana on toiminut joulukuusta 2008 puoluepoliittisesti sitoutumaton Jari Rantala.

 Kaupunginvaltuusto 
Loimaan kaupunginvaltuusto on kaupungin ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuuston vastuulla ovat kaupungin toiminta ja talous, ja se määrää muun muassa kunnallis- ja kiinteistöveroprosentit.

Kaupunginvaltuuston suurimmat valtuustoryhmät ovat Keskustan valtuustoryhmä yhdellätoista valtuutetulla, Kokoomuksen ja Kristillisdemokraattien valtuustoryhmä seitsemällä valtuutetulla sekä Perussuomalaisten ja sitoutumattomien valtuustoryhmä kuudella valtuutetulla. Valtuustoon nousi viidellä valtuutetulla pitkästä aikaa puolueista riippumaton, vuoden 2021 kuntavaaleja varten perustettu valitsijayhdistys nimeltään Meidän Loimaa -yhteislista.

Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Tarja Mäki-Punto-Ristanen (Kok+KD). Valtuuston 1. varapuheenjohtajana toimii Olavi Ala-Niissilä (Kesk). Valtuuston 2. varapuheenjohtajana toimi kahden ensimmäisen vuoden ajan Pasi Markula (MLYL) ja kahden jälkimmäisen vuoden ajan Timo Lahtinen (PS+SIT). Valtuuston 3. varapuheenjohtajana toimii Timo Tamminen (SDP).

 Kaupunginhallitus 
Loimaan kaupunginhallitukseen kuuluu 11 jäsentä kaupunginvaltuustosta, joista jokaisella on henkilökohtainen varajäsen. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajistolla on kaupunginhallituksen kokouksissa puhe- ja läsnäolo-oikeus.

Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Teija Ek-Marjamäki (Kesk), 1. varapuheenjohtajana Anne Onnela (Kok+KD) ja 2. varapuheenjohtajana Marke Tissari (SDP). Hallituksen toimikausi kestää koko vaalikauden eli neljä vuotta.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Loimaalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Loimaan seurakunta
 Alastaron kappeliseurakunta
 Mellilän kappeliseurakunta
 Metsämaan kappeliseurakunta

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Loimaan kaupungin nykyisellä alueella:
 Alastaron seurakunta (liitetty Loimaan seurakuntaan 2009)
 Kanta-Loimaan seurakunta (yhdistetty Loimaan kaupunkiseurakunnan kanssa Loimaan seurakunnaksi 2005)
 Loimaan kaupunkiseurakunta (yhdistetty Kanta-Loimaan seurakunnan kanssa Loimaan seurakunnaksi 2005)
 Mellilän seurakunta (liitetty Loimaan seurakuntaan 2009)
 Metsämaan seurakunta (liitetty Kanta-Loimaan seurakuntaan 2000)

Herätysliikkeet sekä muut kirkko- ja uskontokunnat
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhan Loimaan, Mellilän ja Alastaron alueilla evankelisuus, jonka lisäksi vanhoillislestadiolainen Forssa-Loimaan Rauhanyhdistys toimii Loimaalta käsin. Paikkakunnalla on myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Hyvän Paimenen luterilainen seurakunta.

Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Loimaan helluntaiseurakunta. Lisäksi Suomen vapaakirkon Forssan vapaaseurakunnalla on säännöllistä toimintaa Loimaalla. Suomen ortodoksisen kirkon Turun ortodoksinen seurakunta järjestää Loimaalla jumalanpalveluksia.

Muita uskontokuntia edustavat ainakin Jehovan todistajat, joilla on Loimaalla seurakunta sekä buddhalaisuus, jota edustavalla Buddhalainen Dharmakeskus -yhteisöllä on Tiibetin taiteen keskus -niminen retriittikeskus Alastaron Ylhäisissä.

Aluejako

Kaupunginosat
Loimaalla on seuraavat kaupunginosat:

 Keskusta (1)
 Tuulensuu (2)
 Peltoinen (3)
 Hulmi (4)
 Suopelto (6)
 Myllykylä (7)

 Vesikoski (8)
 Kartanonmäki (9)
 Juva (10)
 Taati (11)
 Ferraria (12)
 Niittukulma (13)

Näiden lisäksi on olemassa 5. kaupunginosa ja 14. kaupunginosa, joille ei ole annettu muuta nimeä.

Maarekisterikylät
Loimaalla
Juva, Kemppilä, Mäenpää, Peltoinen, Vesikoski

Loimaan kunnassa
Alastaron Mäenpää, Eura, Haara, Haaroinen, Haitula, Hartoinen, Hattula, Hirvikoski, Hurskala, Inkilä, Joenperä, Karhula, Karsattila, Kauhanoja, Kesärlä, Klokkarla, Kojonperä, Krekilä, Kuninkainen, Kurittula, Kuttila, Köyliö, Lappijoki, Levälä, Lähde, Niemi, Onkijoki, Pahikainen, Pappila, Pappinen, Piltola, Puujalkala, Raikkola, Seppälä, Sieppala, Torkkala, Vesikoski, Vilvainen

Alastarolla
Anninen, Auvainen, Hennijoki, Hintsala, Ilola, Kankare, Kojo, Koski, Lauroinen, Mälläinen, Männistö, Mökköinen, Niinijoensuu, Oripää, Pispala, Reitola, Sikilä, Suutarla, Tammiainen, Vahvala, Vammala, Virttaa, Vuolle, Vännilä, Ämmäinen

Mellilässä
Isoperä, Mellilä, Pesänsuo, Vähäperä

Metsämaalla
Kallio, Korpi, Majanoja, Metsämaa.

Kulmakuntia
Kulmakuntia, jotka eivät ole kyliä mutta ovat esimerkiksi entisiä tai nykyisiä kyläkeskuksia tai koostuvat useasta kylästä, ovat esimerkiksi Kojonkulma, Haara-Onkijoki, Niinijoki ja Orisuo. Näihin rinnastuvat kylistä muodostuneitten kyläkeskusten vaikutusalueet, joihin kuuluu myös ympäröiviä kyliä.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Loimaalla oli 16 150 asukasta, joista 10 726 asui taajamissa, 5 282 haja-asutusalueilla ja 142:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Loimaan taajama-aste on 67,0 %. Loimaan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1.  Loimaan keskustaajama 8 857 2.  Alastaron kirkonkylä1 142 3.  Mellilän asemanseutu475 4.  Virttaa 252

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Vuoden 1960 väestönlaskennassa taajamiksi laskettiin myös Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä ja Metsämaan kirkonkylä. Hirvikoskena tunnettu Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä on sittemmin kasvanut yhteen Loimaan kaupungin keskustaajaman kanssa.

Kulttuuri
 Murre 
Loimaan alueella puhutun kielen perustana on Ala-Satakunnan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään.  Ala-Satakunnan murretta puhutaan paikallisin variaatioin Kokemäen ja Huittisten emäpitäjien alueella.

 Nähtävyyksiä 
 Alastaron kirkko
 Alastaron moottorirata
 Alpo Jaakolan patsaspuisto
 Harjureitti
 Kanniston kotieläintila
 Kanta-Loimaan kirkko
 Krekilän mylly
 Loimaan Kaupunginkirkko
 Loimaan kotiseutumuseo
 Loimaan taidetalo
 Mellilänjärvi
 Mellilän kirkko
 Metsämaan kirkko
 Suomen maatalousmuseo Sarka
 Vesikosken mylly
 Virttaan kirkko

 Tapahtumia 
Kaupungin musiikkitapahtumista merkittävimpiä ovat kesällä järjestettävät Kuissi Rock ja Sillanalusrock. Loimaan Rompepäivät joka elokuun ensimmäisenä lauantaina on valtakunnallisesti suurimpia kirpputoritapahtumia. Kylien tapahtumiin lukeutuvat muun muassa Kauhanojan Pajapäivät, Kojonkulman Elotori, Metsämaan Pyramidipiknik, Alastaron Kuutamokeikka ja Mellilän Melliläpäivä.

 Media 
Loimaan Lehti on kolme kertaa viikossa ilmestyvä paikallislehti, jonka levikki vuonna 2010 oli 8 717.http://www.levikintarkastus.fi/levikkitietokanta Lehden päätoimittajana toimii Kati Uusitalo, ja Loimaan Lehden ilmestymisalueeseen kuuluvat kaupungin lisäksi Oripää, Ypäjä, Humppila, Punkalaidun sekä entinen Vampulan kunta, joka liitettiin Huittisiin vuonna 2009.

 Kulttuuriympäristöjä 
Loimaan alueella on neljä valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Huovintie, Loimaan rautatieasema, Kanta-Loimaan kirkko ja pappila sekä Vesikosken historiallinen tehdasalue.

 Loimaa populaarikulttuurissa 

 Loimaa on mukana vuonna 2008 julkaistussa Monopoly – Tässä ja nyt – Suomi -lautapelissä. Kiinteistöpeliruudussa ja pelin kotelossa on kuva Kanta-Loimaan kirkosta. Loimaa on pelissä sijoitettu viidenneksitoista arvokkaimmaksi kiinteistöksi, ja tarkoittaa että Loimaa oli viidestoista äänestyksessä, jossa pelaajat saivat äänestää. Arvokkain ja eniten äänestetty oli Turenki. Loimaa on pelissä oman värisarjansa arvokkain, Lappeenrannan ja Hämeenlinnan kanssa. Loimaa on Monopolyn tavalliseen suomalaiseen versioon verrattuna Kaisaniemenkadun kohdalla laudasta.
 Komediasarja Fakta homma kuvaa kahden loimaalaisen pariskunnan, Kaakkojen ja Kaasisten elämää. Tosin Loimaata ei nähdä sarjassa, sillä se on kuvattu Tampereella.

 Ystävyyskaupungit ja kansainväliset suhteet 
Loimaan ystävyyskaupunkeja ovat:
 : Mosfellsbær
 : Frogn
 : Skien
 : Ragundan kunta
 : Uddevallan kunta
 : Åmålin kunta
 : Grenaa
 : Thisted
 : Staraja Russa (Yhteistyö on jäissä toistaiseksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan.)
 : Jõhvi
 : Türi
Loimaan, Uddevallan, Thistedin, Skienin ja Mosfellsbærin muodostama ystävyyskaupunkien sopimus on Pohjoismaiden vanhin.

Vuonna 2015 Loimaan evankelisen kansanopiston tiloihin Hirvikoskelle perustettiin alaikäisten turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus. Vuonna 2022 samaiselle opistolle on perustettu Ukrainan sotaa paenneiden ukrainalaisten ja venäläisten vastaanottokeskus. Tammi-maaliskuun 2023 aikana kotikuntaa on hakenut Loimaalta 54 ukrainalaista.

Alastarolle oli tarkoitus avata vuoden 2016 aikana vastaanottokeskus, mutta hanke on jäissä toistaiseksi.

Liikenne

 Välimatkoja 
 23px Helsinkiin 150 km
 23px Turkuun 65 km
 23px Tampereelle 100 km
 23px Poriin 112 km
 23px Hämeenlinnaan 106 km
 23px Saloon 63 km

 Lähikunnat 
 23px Ypäjälle 16 km
 23px Oripäähän 22 km
 26x26px Humppilaan 24 km
 26x26px Pöytyälle 35 km
 23px Auraan 35 km
 23px Forssaan 37 km
 26x26px Somerolle 43 km
 23px Säkylään 47 km

 Katso myös 
 Luettelo Loimaan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Luettelo tunnetuista loimaalaisista

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Loimaan kaupunki
 Tilastokeskus: Loimaan avainluvut
 Loimaan seutukunta 
 Loimaan taidemuseo

Karttoja

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit