Viitasaari

Viitasaari on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Viitasaaren keskustaa ympäröi Keitelejärvi, ja sen läpi kulkevat myös valtatie 4 ja Sininen tie.

Viitasaaresta tuli kaupunki 1. tammikuuta 1996. Naapurikunnat ovat Kannonkoski, Keitele, Kinnula, Kivijärvi, Pihtipudas, Vesanto ja Äänekoski. Jyväskylään on matkaa 98, Kuopioon noin 140 ja Ouluun 243 kilometriä.

 Maantiede ja luonto 
Viitasaari on järvien ja koskien pitäjä. Siellä on 230 järveä, ja sen vesipinta-ala on 21,4 % kaupungin kokonaispinta-alasta. Vesistöjä on kaikkiaan 340,46 km². Suurimmat järvet ovat Keitele, Kolima, Muuruejärvi, Löytänä ja Suotajärvi.Viitasaari Järviwikissä. Viitattu 13.2.2014.

Kalastuskoskia ovat Huopanankoski, Keihärinkoski, Kärnänkoski, Kymönkoski, Kellankoski ja Kyrönpuro.

 Viitasaaren kylät
pienoiskuva|oikea|200px|Viitasaaren näkötorni kunnostuksen jälkeen 1950-luvun lopulla. Näkötorni sijaitsee Haapaniemessä Savivuoren laella.
Viitasaaren kunnan määrittelyn mukaan kunnan keskustan ulkopuolella on 15 kylää: Huopana, Ilmolahti, Jurvansalo, Keihärinkoski, Keitelepohja, Kolkku, Kotvala-Valkeisjärvi, Kumpumäki, Kymönkoski, Löytänä, Mäntylä, Niinilahti, Pasala-Viitakangas, Soliskylä, Suovanlahti-Haarala ja Vuorilahti.

Viitasaaren maarekisterikylät ovat: Haapaniemi, Huopana, Ilmolahti, Jurvansalo, Keihärinkoski, Keitelepohja, Kolima, Kyminkoski, Muikunlahti, Niinilahti, Suovanlahti, Taimoniemi ja Vuoskoski.

 Viitasaaren asuinalueita 
 Haapaniemi
 Työväentalonmäki
 Penttilä
 Kokkila
 Hitumäki
 Hepokangas
 Savivuori
 Savimäki
 Savilahti
 Kurkela
 Rauhaniemi
 Korteniemi
 Mustaniemi
 Haapasaari
 Isoaho
 Miekkarinne
 Sörkkä
 Hakkarila
 Tuhmalanniemi

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Viitasaarella oli 6 411 asukasta, joista 3 612 asui taajamassa, 2 730 haja-asutusalueilla ja 69:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Viitasaaren taajama-aste on 57,0 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Viitasaaren keskustaajama.

Ilmasto
Viitasaaren alueella suuret järvet Keitele ja Kolima vaikuttavat lämpötiloihin ympäri vuoden. Kesällä suuren järven vaikutus on viilentävä, mutta etenkin syksyllä ja alkutalvesta sula vesistö lämmittää voimakkaasti ranta-alueita. Viitasaaren eri alueiden ilmastoon vaikuttaa suuresti maaston suuret korkeuserot ja sijoittuminen suhteessa suuriin vesistöihin. Kunnan aluella systemmaattiset lämpötilaerot voivat olla suuriakin.  
</center>

 Historia 
Viitasaaren asutus on arkeologisten löytöjen perusteella vanhaa. Seudulla on asuttu jo kampakeraamisella kivikaudella. Lappalaisia saapui alueelle ennen kristillisen ajanlaskun alkua; heistä on asiakirjamerkintöjä vielä 1500-luvulta. 300-luvulle ajoitettu Keihärinkosken hautaraunio kertoo lännestä saapuneista eränkävijöistä. Hämäläisten eränkäynti alkoi Viitasaaren seudulla viimeistään 1000-luvulla. Hämäläiset eivät kuitenkaan juuri asuttaneet Suur-Viitasaaren seutuja pysyvästi. Heidän jäljiltään on kuitenkin säilynyt esinelöytöjä, rakenteita ja runsaasti hämäläisperäistä nimistöä.

Kustaa Vaasa antoi 1540-luvulla luvan erämaiden asuttamiseen. Vain muutama Hämeestä tullut asuttaja jäi Viitasaarelle; pysyvät asukkaat tulivat erityisesti Juvan, Pellosniemen ja Säämingin suunnalta Savosta. 

Viitasaaren aiempi nimi on Viitasalo, keskustaajaman lähellä oleva saaren, nykyisen Vanhan Kirkkosaaren mukaan. Hallinnollisesti Viitasalo kuului aluksi 1560 perustettuun Rautalammin pitäjään. Asutuksen tihentyessä Viitasaaresta muodostettiin Rautalammin kappeliseurakunta vuoden 1628 tienoilla. Itsenäisen kirkkoherrakunnan aseman Viitasaari (Viitasalo) sai 1635 ja samalla siitä tuli hallintopitäjä. Kunta käsitti tällöin vielä Kivijärven, Pihtiputaan, Konginkankaan ja Kannonkosken.

Suomen historian isä Henrik Gabriel Porthan oli kotoisin Viitasaarelta. Vuonna 1882 Viitasaari sai ensimmäisenä Suomessa kunnanlääkärin viran.

 Politiikka 
pienoiskuva|Viitasaaren kaupungintalo.
Viitasaaren kaupunginjohtajana on kesäkuusta 2023 lähtien toiminut Helena Vuopionperä-Kovanen. Häntä edelsivät Janne Kinnunen (2013–2023) ja Jouko Räsänen (2003–2013).

 Kaupunginvaltuusto ja -hallitus 

Kaupunginvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kymmenen on keskustan hallussa kaudella 2025–2029. Valtuuston puheenjohtajana toimii Hilma Vepsäläinen. Kaupunginhallituksessa on yhdeksän jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Pirjo Grönholm-Paananen.

 Alueellinen kuntayhteistyö 
Viitasaaren kaupunki toimii isäntäkuntana Pohjoisen Keski-Suomen Ympäristötoimessa. Ympäristötoimi on itsenäinen yksikkö, joka vastaa ympäristöterveysvalvonnasta, eläinlääkinnästä, ympäristönsuojelusta ja rakennusvalvonnasta sekä eläinsuojelusta. Viitasaaren lisäksi mukana Ympäristötoimessa ovat Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Kyyjärvi, Pihtipudas ja Saarijärvi. Saarijärvi ja Karstula toteuttavat ympäristönsuojelun ja rakennusvalvonnan tämän yhteisen elimen ulkopuolella.

Viitasaaren kaupunki teki kuntapariyhteistyötä Pihtiputaan kunnan kanssa vuodesta 2005 vuoden 2023 loppuun nimellä Wiitaunioni. Sen organisaatiorakenne muodostui hallinnosta ja palvelutuotannosta. Viitasaari vastasi perusturvan, teknisen ja ympäristöpalvelujen toimialoista, Pihtipudas hallinnon tuesta, sivistystoimesta ja maataloudesta. Maakunta- ja soteuudistuksen johdosta perusturvan osalta yhteistyö päättyi jo vuoden 2022 lopussa. Perusturvan yhteistyössä mukana oli myös Kinnulan kunta.

Viitasaari, Pihtipudas, Kinnula ja Kivijärvi omistivat yhdessä Kehittämisyhtiö Witas Oy:n, joka tuotti erilaisia palveluita alueen yrittäjille ja toteutti erilaisia hankkeita. Alueellinen yrityskehittämistoiminta päättyi vuoden 2022 lopussa, kun yhtiö keskittyi Viitasaarella toimintaan muiden kuntien irtaannuttua yhtiöstä.

 Talous 
Alueella työssäkäyviä on yhteensä 2 554 henkilöä. Heistä maa- ja metsätaloudessa työskentelee 314 (12,3 %), teollisuudessa 542 (21,2 %), kaupan alalla 332 (13,0 %) ja terveys- ja sosiaalipalveluissa 424 (16,6 %).Viitasaari lyhyesti . Viitasaaren kaupunki. Viitattu 24.2.2014. Tammikuussa 2014 pysähtyi suuri teollinen työpaikka Fenestran ovitehdas emoyhtiön konkurssiin.Fenestra konkurssiin . Kauppalehti 28.1.2014.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat sisustustuotteiden valmistaja Pisla Oy, ilmastointilaitteita valmistava PKA-Invest Oy ja Kuljetus Villman Oy. (tietoja myös yritysten kotisivuilta)

Väestönkehitys
alt=Näkymä Savivuoren huipulta kohti pohjoista. Kuvassa näkyvät Naurispellon ja Laskettelijantien asuinalueet.|pienoiskuva|Näkymä taajamassa olevan Savivuoren huipulta kohti pohjoista. Kuvassa näkyvät Viitasaaren viimeisimpinä rakennettuihin kuuluvat Naurispellon ja Laskettelijantien asuinalueet.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Liikenne 
alt=Hännilänsalmen silta.|pienoiskuva|Viitasaaren taajamasta etelään sijaitseva Hännilänsalmen silta.

Viitasaari on merkittävä liikenteellinen solmukohta. Siellä risteävät Etelä- ja Pohjois-Suomen välistä liikennettä välittävä valtatie 4 sekä Länsi- ja Itä-Suomen välistä liikennettä välittävä kantatie 77 (Sininen tie). Kesäaikaan Keiteleen vesistöllä on sisävesiliikennettä. Nykyään liikenne on lähinnä yksityisten pienveneilyä. Aiemmin Keiteleellä liikennöi höyrylaiva S/S Ylä-Keitele (nyk. Ylli). Talvisin jääolosuhteet huomioiden avataan Viitasaaren keskustasta Keiteleen yli kaksi jäätietä. Toinen niistä suuntautuu Kymönkoskelle ja toinen Permosiin. Jääteiden pituus on yli kolme kilometriä. Painorajoitus jääteillä on ollut kaksi tonnia.

Linja-autojen kaukoliikenteen pikavuoroilla pääsee Viitasaarelta ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Lahteen, Jyväskylään, Ouluun, Rovaniemelle, Kajaaniin, Ylivieskaan sekä poikittaisella pikavuorolla Joensuuhun, Kuopioon, Seinäjoelle ja Vaasaan.

Viitasaarta lähin henkilöliikenteen rautatieasema sijaitsee 87 kilometrin päässä Pyhäjärven kunnan Pyhäsalmen junaseisakkeella.

Viitasaaren länsiosien läpi kulkee Jyväskylä–Haapajärvi-rata. Viitasaaren alueella on sen vilkkain raakapuun kuormausasema, Keitelepohja. Myös entinen Kutemaisen liikennepaikka on Viitasaaren alueella. Valtionrautatiet lopetti rataosan henkilöliikenteen vuonna 1968.

Jyväskylän lentoasema sijaitsee 78 kilometrin päässä Viitasaarelta, ja Jyväskylän matkakeskukseen on etäisyyttä 104 kilometriä. Useat Viitasaari–Jyväskylä-linja-autovuorot ajetaan lentoaseman kautta.

Viitasaarella ilmestyy kerran viikossa paikallislehti Viitasaaren Seutu.

 Seurakunnat 
pienoiskuva|Viitasaaren Kristuksen kirkastumisen tsasouna Haapasaaressa.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Viitasaarella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Viitasaaren seurakunta

Viitasaarella toimii lisäksi Viitasaaren helluntaiseurakunta ja Viitasaaren vapaaseurakunta. Viitasaarella Haapasaaressa on Viitasaaren luterilaisen kirkon läheisyydessä myös Jyväskylän ortodoksisen seurakunnan Kristuksen kirkastumisen tsasouna.Seurakunnat.  Viitasaari.fi. Myös Jehovan todistajat -yhteisöllä on toimintaa Viitasaarella.

Muuta
Kunnassa toimii puolustusvoimien Sotilaslääketieteen keskuksen Lääkintävarikon yksikkö Sotilasapteekki Hakovuoren luolastossa.

 Vapaa-aika ja kulttuuri 

 Museot 
pienoiskuva|oikea|Juhani Aho kalastamassa Huopanankoskella vuonna 1912.Viitasaarella voi tutustua historiaan eri alojen kehitystä kuvaavissa museokohteissa. Ne toteutetaan kaupungin, erilaisten yhdistysten ja yksityisten ihmisten yhteistyöllä. Kokonaisuutta kutsutaan nimellä Museokesä. Museokesä oli Keski-Suomen liiton neljän Keski-Suomi -palkintoehdokkaan joukossa vuonna 2016. Perinteen tallentaminen -teemalla kyseisenä vuonna käydyn kilpailun voittajaksi palkintoraati valitsi Palokan Pelimannitalon. Muut kolme finalistia Viitasaaren Museokesä, Konginkankaan Kotiseutukerho Kömin Kilta ja keuruulainen Kotiseutuyhdistys Keurusselän Seura saivat kunniamaininnan.

 Kalastushistoriallinen näyttely 
Huopanankoskella on Hautomon kalastushistoriallinen näyttely, jossa on perusnäyttelyn lisäksi vuosittain vaihtuva teema. Vuonna 2016 teemana olivat perhot sekä Suomen Urheilukalastajain Liiton historiaa järjestön toiminnasta 97 vuoden aikana. Kosken rannalla kiertää noin kilometrin mittainen kulttuuripolku. Polun varrella on tauluja, joissa esitellään paikallista historiaa.

 Metsätyömuseo 
Viitasaaren taajama-alueella sijaitsevalla Savivuoren ulkoilualueella on Metsätyömuseo. Museon pääkohde on metsäkämppä. Metsähallituksen alun perin Seläntauksen metsäalueelle vuonna 1940 rakentama Väljänpökön metsäkämppä siirrettiin Savivuorelle vuonne 1964. Vanhempi, alkuperäinen kämpän miehistöhuone on säilytetty ennallaan. Lahti Oy:n omistukseen siirryttyä kämppään rakennettiin toinen miehistöhuone vuonna 1947. Tässä miehistöhuoneessa sijaitsee museon perusnäyttely, joka kunnostettiin vuonna 1997.

Metsätyömuseon hevostalli on siirretty Savivuorelle Mäntyjoen metsätyömaalta. Vuosien 1948 ja 1952 välillä kämppäaluetta käyttivät Metsähallitus, Oy Wilhelm Schauman Ab, Tampella ja Lahti Oy.

Savutupa on Vuoskosken kylän Laajan tilan torppa, joka siirrettiin Savivuorelle vuonna 1957. Varsinaisen metsätyömuseon lisäksi samalla alueella on vuonna 1641 rakennettu Kokkolan tilan aitta sekä Naistenjärveltä siirretty tuulimylly. Metsätyömuseon välittömässä läheisyydessä on Savivuoren näkötorni, joka on avoinna yleisölle kesäisin museon tapaan.

 Kärnän sähkölaitosmuseo 
Kärnänkoskeen rakennettuun sähkölaitokseen avattiin varsinaisen sähköntuotannon jälkeen sähkölaitosmuseo vuonna 1996. Kärnän sähkölaitosmuseossa esitellään sähköistymisen historian lisäksi maakunnallisen sähköyhtiön Keski-Suomen Valo Oy:n toimintaa. Nykyään sähkölaitosmuseo on yksityisessä omistuksessa.

 Puistot 
 Torinranta 
Viitasaaren keskustaan avattiin uusi puisto 30. syyskuuta 2016. Kaupunkilaiset pääsivät laajasti ideoimaan ja toteuttamaan aluetta.

 Porthanin puisto 
alt=Vuonna 1884 pystytetty Henrik Gabriel Porthanin muistokivi.|pienoiskuva|Henrik Gabriel Porthanille vuonna 1884 pystytetty muistokivi.
Porthanin puisto on nimetty Viitasaarella syntyneen Henrik Gabriel Porthanin mukaan. Porthan syntyi pappilassa, joka sijaitsi nykyisen puiston paikalla.

 Alppiruusupuisto 
Viitasaaren alppiruusupuisto perustettiin vuonna 2016.

 Tanholiinin puisto 
Keitelejärven rannalla sijaitseva puisto.

 Miekkapuisto 
Jurvansalon alueella sijaitseva puisto.

 Myllärin puisto 
Viitasaaren eteläosassa sijaitseva puisto, jonka alueella myös uimaranta.

Veteraanipuisto
Syyskuussa 2018 avattu puisto vanhan lukion läheisyyteen.

 Tapahtumia 

 Musiikin aika – uuden musiikin festivaali
 Traktorijatzit – populaarimusiikkitapahtuma Suovanlahdella
Mid Finland Truckmeeting – Rekkojen kokoontumistapahtuma Viitasaaren keskustassa 
 Wilma-markkinat – Kesätapahtuma Viitasaaren torilla 
 Koti ja Puutarha -messut – Kaksipäiväinen kevättapahtuma Palloiluhalli Hurrikaanissa
 Arvon päivät – keskustelutapahtuma Ateljeetalo Tuulensuussa 
 Joulutori – Viitasaaren keskustassa sijaitsevalla puulukiolla eli vanhalla yhteiskoululla järjestettävät joulumyyjäiset 
Keksintöjen Viikko – keksintömessutapahtuma Viitasaari Areenassa
 Heavy Metal Evening (ennen Heavy Metal Meeting)
Valon Viitasaari - taidetapahtuma

H. G. Porthan -kunniapalkinto
Viitasaaren kaupunki myöntää vuosittain H. G. Porthan kunniapalkinnon kaupunkia tunnetuksi tekevälle henkilölle. Palkinnon saajasta päättää Viitasaaren kaupunginhallitus. Vuonna 2020 palkinnon sai kuvanveistäjä Jaana Bombin.Vuoden 2020 H. G. Porthan -kunniapalkinto kuvataiteilijalle. Viitasaari.fi viitattu 29.10.2021

Ruokakulttuuri
Viitasaaren pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muikkuhyvä ja nosterieska.

pienoiskuva|Viitasaaren vanhalla yhteiskoululla eli puulukiolla järjestetään tapahtumia ja yhdistystoimintaa lukion siirryttyä koulukampukselle.

 Liikunta ja urheilu 

 Liikuntapaikkoja 

 Uimahalli Simmari 
Viitasaaren kaupungin omistama Uimahalli Simmari sijaitsee koulukampuksella. Uimahallissa on 25 metrin kuntouintirata, kylmäallas, lasten allas, terapia-allas sekä lasten kahluuallas. Uimahallissa on myös liukumäki, joka käy myös varsinaisen rakennuksen ulkopuolella. Uimahallin alakerrassa on kuntosali.

 Monitoimihalli Viitasaari Areena 
Elokuussa 2010 käyttöön otettu monitoimihalli sijaitsee Uimahalli Simmarin yhteydessä Viitasaaren koulukampuksella. Kaupungin omistamassa hallissa on mahdollisuus pelata esimerkiksi salibandyä ja lentopalloa. Lisäksi Viitasaari Areenaa käytetään erilaisissa kulttuuritapahtumissa ja juhlissa.

Savivuoren frisbeegolfrata
Savivuoren ulkoilualueella on 18-väyläinen frisbeegolfrata Savivuori DiscGolfPark. Radalla on runsaasti puustoa ja korkeuseroja. Rata on suunniteltu ja tehty kahdessa osassa. Radan pisin väylä on 243 metriä. Koko radan ihannetulos on 59 heittoa.

 Wiitaring 
Wiitaring on Vaarinvuoressa ulkona sijaitseva kartingrata. Se on rakennettu 2011 ja tarkoitettu harjoituskäyttöön. Radalla on lupa järjestää myös harjoituskilpailuja. Wiitaring on pituudeltaan 370 metriä ja kuusi metriä leveä, kun tavallisesti ulkona sijaitsevat kartingradat ovat 7–8 metriä leveitä ja Wiitaringiä tuplasti pidempiä.

Hurrikaanihalli
Hurrikaanihalli on Viitasaarella sijaitseva liikuntakeskus, jossa voidaan harrastaa jalkapalloa, pesäpalloa ja joitakin yleisurheilulajeja.

 Ilmolahden ampumarata 
Ilmolahden ampumaradalla on radat haulikolle (trap, skeet ja compak), kiväärille (300 m/150 m rata) ja pistoolille (25 m). Lisäksi on villikarju- ja hirviradat.https://www.vtsa.fi/radat-ja-aukioloajat/

 Urheiluseurat ja liikuntayhteisöt 

 Viitasaaren Viesti 
Viitasaaren Viesti (ViitVi) on vuonna 1915 perustettu paikkakunnan yleisseura, jossa toimi vuonna 2016 seitsemän jaostoa.

 Viitasaaren Jalkapalloklubi 
Viitasaaren Jalkapalloklubi (VJK) on vuonna 1978 perustettu jalkapalloseura.

 Viitasaaren Urheiluautoilijat 
Viitasaaren Urheiluautoilijat (ViiUA) on vuonna 1985 perustettu autourheiluseura.

 Olympiaurheilijat 
Viisi Viitasaarella syntynyttä urheilijaa on kilpaillut olympialaisissa. Painija Jussi Vesterinen sijoittui kuudenneksi Méxicon olympialaisissa vuonna 1968. Painija Ilpo Seppälä karsiutui kahden tappion jälkeen Los Angelesissa vuonna 1984. Maastohiihtäjä Jari Laukkanen kilpaili kahdessa henkilökohtaisessa kilpailussa ja viestijoukkueessa Calgaryn olympialaisissa 1988. Viestijoukkue oli kahdeksas ja Laukkasen paras sijoitus henkilökohtaisella matkalla oli 25. sija perinteisen 15 kilometrin hiihdossa. Jääkiekkoilija Tuomas Grönman pelasi puolustajana Leijonajoukkueessa neljä ottelua Naganon olympialaisissa 1998 ja voitti pronssia. Keihäänheittäjä Matti Närhi kilpaili Ateenan olympialaisissa 2004 ja oli keihäsfinaalin kymmenes. Näistä viidestä urheilijasta olympiaedustuksensa aikaan Viitasaaren Viestin värejä kantoivat Jussi Vesterinen, Jari Laukkanen ja Matti Närhi. Myös Ilpo Seppälä edusti Viitasaaren Viestiä lapsuudessaan ennen paikkakunnalta poismuuttoa. Jari Laukkanen asui Viitasaarella kuolemaansa saakka.

 Kuuluisia viitasaarelaisia 

 Tuomas Grönman, jääkiekkoilija
 Dagmar Hagelberg-Raekallio, laulaja
 Teuvo Hakkarainen, kansanedustaja (PS)
 Samuli Häkkinen, kansanedustaja (SDP)
 Niilo Hämäläinen, SAK:n puheenjohtaja, kansanedustaja (SDP)
 Unto Hämäläinen, toimittaja
 Tauno Kalima, kirurgi, professori
 Arvo Kananen, pankinjohtaja, mesenaatti
 Risto Kaskilahti, näyttelijä
 Mika ”Micky” Kauppinen, laulaja
 Tarja Kautto, kansanedustaja (SDP)
 Jari Kokko, elokuvaohjaaja
 Anna-Mari Kähärä, muusikko
 William Lahtinen, Titanicin onnettomuudessa hukkunut saarnaaja
 Jari Laukkanen, maastohiihtäjä
 Siiri Lehmonen, kansanedustaja (SKDL), kunnallisneuvos
 Heikki Leivonen, maanviljelysneuvos
 Vilho Leivonen, maanviljelijä, kansanedustaja
 Kalervo Mörä, oikeusneuvos
 Matti Närhi, keihäänheittäjä

 Erkki Paananen, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Emil Pasanen, Mannerheim-ristin ritari numero 14
 Teemu Pasanen, Suomen maastohiihtomaajoukkueen päävalmentaja
 Sannamaija Pekkarinen, näyttelijä
 Max Perttula, parfymööri
 Kari Piironen, tangokuningas
 Henrik Gabriel Porthan, ”Suomen historian isä”
 Hannu Pulkkinen, Hausmyllyn perustaja, laulaja
 Kaisa Raatikainen, ministeri, kansanedustaja (SDP)
 Uuno Raatikainen, kansanedustaja (SDP)
 Jouni Raitio, tangokuningas
 Rebekka Räsänen, kirjailija
 Pertti Seppälä, sinologi
 Eino Tenhunen, kauppaneuvos
 Eino Uusitalo, Kemiran varapääjohtaja, teollisuusneuvos
 Matti Waskilampi, taidegraafikko, kuvataiteen opettaja
 Jarkko Vehniäinen, sarjakuvapiirtäjä
 Paula Vesala, laulaja
 Jussi Vesterinen, painija

 Ystävyyskunnat 
Viitasaaren ystävyyskunnat ovat:
  Nõo, Viro
  Rokietnica, Puola
  Schlangen, Saksa
  Staffanstorpin kunta, Ruotsi
  Storumanin kunta, Ruotsi
  Sør-Odal, Norja

 Katso myös 
 Luettelo Viitasaaren julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Viitasaaren kirjasto

 Lähteet 

Kirjallisuutta



 Aiheesta muualla 

 Viitasaaren kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus – Viitasaaren avainluvut
 Viitasaari-Seura ry
 Viitasaaren yritykset
 Kehittämisyhtiö Witas Oy
 Kymönkosken nuorisoseura
 Viitasaari: Väkiluvut osa-alueittain  (kartta Viitasaaren osa-alueista asukaslukuineen)


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit