Tuusula

Tuusula () on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Tuusulan naapurikunnat ovat Hyvinkää pohjoisessa, Mäntsälä koillisessa, Järvenpää, Sipoo ja Kerava idässä, Vantaa etelässä sekä Nurmijärvi lännessä. Tuusula on yksi Helsingin seudun kehyskunnista.

Tuusulan väkiluku on noin 40 000. Noin puolet Tuusulan väestöstä asuu Hyrylässä, joka on kunnan kuntakeskus. Helsingistä Hyrylään johtaa moottoritie Tuusulanväylä. Nurmijärven ja Kirkkonummen jälkeen Tuusula on väkiluvultaan Suomen kolmanneksi suurin kunta, joka ei käytä itsestään nimitystä kaupunki. Tilastollisesti Tuusula on kaupunkinimityksen puutteesta huolimatta kaupunkimainen kunta, sillä sen suurimmassa taajamassa Hyrylässä asuu yli 15 000 asukasta.

Tuusula on tunnettu erityisesti historiallisen kirkonkylän läheisyydessä sijaitsevan rantatien kulttuurimaisemasta sekä modernin elämäntavan ja historian yhdistymisestä. Tuusulanjärven itärannan huvilayhteisö ja kultakauden taiteilijoiden perintö näkyy myös nykykulttuurissa. Tuusulan merkittäviä kulttuurinähtävyyksiä ovat Tuusulan rantantie sekä Kellokosken ruukki Pohjois-Tuusulassa.

Kerava ja Järvenpää ovat aiemmin olleet osa Tuusulaa. Kerava erotettiin Tuusulasta kauppalaksi vuonna 1924 ja Järvenpää vuonna 1951. Tuusula on luokiteltu aiemmin kaksikieliseksi kunnaksi, jossa enemmistön kielenä oli suomi ja vähemmistön kielenä ruotsi. Ruotsinkielinen asutus painottui kunnan eteläosiin, esimerkiksi Ruotsinkylän alueelle. Vuonna 1943 Tuusula muutettiin virallisesti kaksikielisestä kunnasta yksikielisesti suomenkieliseksi kunnaksi.

Tuusulan pormestari on elokuusta 2021 lähtien ollut Kalle Ikkelä (Erotettu 12.5.25). Aikaisempi pormestari oli Arto Lindberg vuosina 2017–2021.

 Maantiede 
Tuusula ympäröi Tuusulanjärveä, paitsi järven pohjoispäässä, jossa on Järvenpään kaupunki. Tuusulan toiseksi suurin järvi on Rusutjärvi.

Tuusulan alue on keskeltä kapea, sillä siitä aikoinaan erotettu Järvenpää miltei jakaa sen kahtia. Niinpä Hyrylästä katsottuna kunnan pohjoisosa, jossa Kellokoski ja Jokela sijaitsevat, on lähes suoraan Järvenpään takana. Lisäksi kunnan itäosassa Keravan ja Järvenpään välissä on vielä kapeampi, Sipoon rajalle saakka ulottuva, Tuusulaan kuuluva alue.

 Taajamat 
Vuoden 2020 lopussa Tuusulassa oli 38 783 asukasta, joista 36 329 asui taajamissa, 1 948 haja-asutusalueilla ja 506:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Tuusulan taajama-aste on 94,9 %. Tuusulan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2020) 1  Helsingin keskustaajama * 29 960 2  Jokela* 6 345 3  Nukari* 13 4  Palojoki* 11

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Tuusulan keskuspaikka Hyrylä ja Kellokoski eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ne ovat osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Tuusulan lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 249 820 asukasta ja sen pinta-ala on 676,76 neliökilometriä. Jokelan taajama ulottuu pieniltä osin myös Hyvinkään kaupungin alueelle. Nukarin ja Palojoen taajamat ulottuvat pääosin sekä Jäniksenlinnan taajama pieniltä osin Nurmijärven kunnan alueelle.

 Aluejako 
Tuusula jakautuu 19 eri kunnanosaan, joiden sijainnit näkyvät alla olevassa kartassa.
vasen|kehyksetön

 1 Jokela 
 2 Perttu
 3 Lepola
 4 Kellokoski
 5 Jäniksenlinna
 6 Kaunisnummi
 7 Roinila
 8 Ruskela
 9 Rantatie
 10 Tuomala
 11 Vaunukangas
 12 Hyrylä
 13 Mattila
 14 Lahela
 15 Riihikallio
 16 Sula
 17 Rykmentinpuisto
 18 Ruotsinkylä 
 19 Maantiekylä

Historia
pienoiskuva|Tuusulan kirkko.
Tuusulan vanhimmat asutukset ennen keskiaikaa ovat sijainneet Tuusulanjärven rannalla. Järven vanha nimi on ollut Kaukajärvi ja saman niminen on ollut vanhin asutuskin nykyisen Vanhakylän paikalla. Eräät alueen paikannimet viittaavat Hämeestä tulleeseen asutukseen. Esimerkiksi kylännimi Hyökkälä (Hyvikkälä) viittaa Janakkalaan, jossa on Hyvikkälä-niminen kylä.

Tuusulan historia itsenäisenä hallintoyksikkönä alkaa vuodesta 1643, jolloin muodostettiin Tuusulan kappeliseurakunta ja Tuusulan nykyistä kirkkoa edeltänyt ensimmäinen kirkko rakennettiin kirkonkylään. Tuusulalaiset kuuluivat pääosin Sipoon seurakuntaan, ja oman kappeliseurakunnan perustaminen oli seurausta kyllästymisestä pitkiin kirkkomatkoihin. Suomenkieliset talonpojat olivat tyytymättömiä myös siihen, että jumalanpalveluksia ei pidetty riittävästi omalla kielellä, mutta velvoitteisiin, muun muassa kirkkojen kunnostukseen ja rakentamiseen, he kyllä kelpasivat. Kappeliseurakunnan perustamisesta huolimatta tuusulalaiset olivat edelleen Sipoon seurakunnan alaisuudessa ja erkanivat siitä vasta 10 vuotta myöhemmin, vuonna 1653, jolloin Tuusulan seurakunta lopullisesti itsenäistyi. Vuotta 1643 eli kappeliseurakunnan perustamista pidetään kuitenkin Tuusulan syntymävuotena.

Kappeliseurakunnan perustamisen yhteydessä siihen liitettiin osia Helsingin pitäjästä (nyk. Vantaan kaupunki), muun muassa Hyrylä, Ruotsinkylä ja Lahela, sekä Nurmijärvestä. Seurakunnan ydinalueena olivat Kaukjärvenä tunnetun Tuusulanjärven rantamien kylät Hyrylä, Hyökkälä, Paijala, Tuusula, Tuomala, Järvenpää, Vanhakylä ja Ruskela. Järvestä erossa olevia kyliä oli Alikerava, Ylikerava, Rusutjärvi, Nahkela, Lahela ja Ruotsinkylä. Nykyisen Jokelan seutu, silloinen Vantaankorvenmaa, oli tuolloin lähes asumatonta takamaata, jonka maat jaettiin erillisalueina useiden kylien kesken.Risto O. Peltovuori: Suur-Tuusulan historia, Tuusula, Tuusulan kunta, 1975, 

Rautatien rakentamisen (liikenteeseen 1862) jälkeen radanvarren kyläkeskukset kasvoivat ja teollistuivat kunnan muiden osien jatkaessa maatalousvaltaista elämää. Sillä oli omat seurauksensa:

 Vuonna 1924 Kerava erotettiin Tuusulasta kauppalaksi.
 Vuonna 1951 Järvenpää erotettiin Tuusulasta kauppalaksi.
 Vuonna 1954 Tuusulan, Keravan ja Helsingin maalaiskunnan (nyk. Vantaa) kolmeen osaan jakama Korson taajama liitettiin kokonaisuudessaan Helsingin maalaiskuntaan.
 Vuonna 1974 Tuusulan, Hyvinkään ja Nurmijärven kolmeen osaan jakama Jokelan taajama liitettiin kokonaisuudessaan Tuusulaan.

Hyrylän kehittymiseen kuntakeskuksena vaikutti pääkaupungin läheisyys sekä venäläisen varuskunnan perustaminen 1850-luvulla. Itsenäisyyden aikana Hyrylässä toimi aluksi ”Tuusulan tykistönä” tunnettu kenttätykistövaruskunta ja kesästä 1957 lähtien Helsingin ilmatorjuntarykmentti.

Hyrylän läheisyydessä on kolme kertaa pidetty asuntomessut: Lahelassa vuonna 1970, Nummenharjulla vuonna 2000 ja Rykmentinpuistossa vuonna 2020https://www.rykmentinpuisto.fi/asuntomessut-2020/ .

Hyrylän läheisyydessä on ollut myös useita suuria sorakuoppia. Kun Helsingin ja sen lähiympäristön kiihkeään rakentamiseen tarvittiin loputtomasti hiekkaa ja soraa, sadat kuorma-autot kiidättivät sitä silloista kaksikaistaista, betonipintaista Tuusulantietä myöten. Koska Hyrylässä sijaitsi myös ilmatorjuntarykmentti, joku keksi nimetä nämä vinhasti liikkuvat autot ”Hyrylän hävittäjiksi”.

Tuusulanjärven länsipuolella toimi 1900-luvun jälkipuoliskolla Hankkijan koetila laajoine pelto- ja metsäalueineen.

Jokela alkoi rautatien (1862) vaikutuksesta kehittyä nopeasti teollisuustaajamaksi. Kylään perustettiin muun muassa kolme tiilitehdasta, tulitikkutehdas, vanutehdas ja laatikkotehdas. Tiilitehtaita paikkakunnalle vetivät ainutlaatuiset, laajat savipitoiset maa-alueet. Ensimmäisenä aloitti toimintansa Jokelan Tiilitehdas vuonna 1874.

Kellokoskelle teollisuus saapui paljon aikaisemmin kuin muihin Tuusulan taajamiin; ruukki aloitti toimintansa vuonna 1795. Kellokosken psykiatrinen sairaala perustettiin vuonna 1915.

Tuusulaan asutettiin jatkosodan jälkeen Terijoen ja Viipurin maalaiskunnan siirtoväkeä.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1951, s. 129. Helsinki: Otava, 1950.

21. huhtikuuta 1996 sattui Tuusulassa Jokelan junaturma.

Keskiviikkona 7. marraskuuta 2007 Tuusulan Jokelan koulukeskuksessa tapahtui ampumavälikohtaus, jossa kuoli yhdeksän ihmistä.

 Tuusulanjärven taiteilijayhteisö 
Tuusulaan syntyi 1800–1900-lukujen vaihteessa Suomen kautta aikain merkittävin taiteilijayhteisö. Sen jäsenten ajatusten ja käden jälki vaikutti, ja on sen jälkeenkin vaikuttanut, koko Suomen kansan kohtaloon ja asenteisiin, suomalaisen identiteetin muodostumiseen. Yhteisön elämään tutustuttaessa sana kulttuuri saa uuden ja erilaisen sävyn: vivahteikkaamman, arkisemman ja elämänläheisemmän. Jokapäiväinen elämä yhteisössä sisälsi kaikkia kuviteltavissa tapahtumia ja kohtaloita: perhe-elämää, työtä, puutetta, hyvinvointia, puutarhanhoitoa, yhteisiä juhlia, dramatiikkaa, rakkautta, sydänsuruja jne.

Taiteilijayhteisö syntyi Tuusulanjärven itärantaa myötäilevän vanhan tien varteen. Tämä Tuusulan Rantatie on nykyisin hiljainen sivutie, mutta alkujaan se oli osa 1680-luvulla rakennettua, myös Heinolantieksi kutsuttua tietä. Tie on nykyään museotie.

Jo ennen taiteilijayhteisön muodostumista, vuonna 1872, Aleksis Kivi vietti tien varrella sijainneessa, hänen veljensä asuttamassa mökissä elämänsä viimeiset kuukaudet maaliskuun alusta vuoden viimeisen päivän aamuvarhaiseen.

Myöhemmin tien vaikutuspiirissä asuivat ja tekivät työtä muun muassa Juhani Aho, Venny Soldan-Brofeldt, Jean Sibelius, Pekka Halonen, Eero Järnefelt ja J. H. Erkko. Nykyisin Ahola, Ainola, Halosenniemi ja Erkkola ovat museoita. Suvirantaa asutti Eero Järnefeltin jälkeen hänen tyttärensä taidemaalari Laura perheineen, ja paikka on edelleen suvun hallussa yksityiskotina. Myös Aleksis Kiven kuolinmökki on muistomerkkinä Rantatien varrella.

Edellä mainittujen pysyvästi alueella asuneiden taiteilijayhteisön jäsenten lisäksi Rantatien huviloissa asui ja vieraili lukuisa joukko kulttuurihenkilöitä. Merkittävänä oleskelupaikkana toimi muun muassa Syväranta, jonka 1900-luvun alkuvuosina omisti venäläinen nimineuvos K. K. Uschkoff. Hänen luonaan nähtiin usein venäläistä yläluokkaa sekä taiteilijoita, muun muassa kirjailija Maksim Gorki ja oopperalaulaja Fjodor Šaljapin. Myöhemmin huvila toimi suomalaisten sanomalehtimiesten lepokotina, jossa asustelivat muun muassa Eino Leino, Uuno Kailas, Olavi Paavolainen ja Einari Vuorela. Vuonna 1947 tulipalossa tuhoutumisen jälkeen uudelleen rakennetussa huvilassa toimii nykyisin Lottamuseo.

Syvärannan ja sen kanssa Rantatien vastakkaisella puolella sijaitsevan Onnelan historiat liittyvät läheisesti toisiinsa. 1920-luvulla Onnelassa pidettiin täysihoitolaa, jossa tulevaisuuttaan etsivien venäläisten emigranttien lisäksi asusti ja vieraili lukuisa joukko suomalaisia kulttuurihenkilöitä. Nykyisin Onnela toimii Näkövammaisten Keskusliiton loma- ja kurssikeskuksena.

Suomen lääketieteen isänä tunnetun arkkiatri Otto E. A. Hjeltin 1860-luvulla kesähuvilakseen rakennuttama ja 1881 talviasuttavaksi kunnostama Lepola sijaitsi Aholan ja Suvirannan välissä. Valtioneuvos E. N. Setälän omistukseen vuonna 1922 siirtyessään se sai nimen Toimela. Huvila tuhoutui tulipalossa kirjastosiipeä lukuun ottamatta vuonna 1943.

Järvenpään itsenäistyessä kolme taiteilijakotia, Ainola, Ahola ja Suviranta, jäivät sen alueelle erilleen museotiestä.

 Väestö 
 Väestörakenne 
Tuusula on asukasluvultaan Suomen 27. suurin kunta. Tuusulan asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 41 338 asukasta, mikä on 2,3 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Tuusulan väkiluku on kasvanut tasaisesti 1980-luvulta lähtien. Tuusulan väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 57,1 prosenttia, mikä on viisi prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Tuusulan väestöstä on 16,9 prosenttia. Työikäisiä Tuusulassa on 63,1 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 19,9 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Tuusulassa oli vuonna 2021 yhteensä 2 776 eli 7,0 prosenttia kunnan asukkaista.

 Väestönkehitys 
pienoiskuva|Tuusulan Elomarkkinat vuonna 2008.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Vuonna 1943 Tuusulasta tuli yksikielinen suomenkielinen kunta.

 Asuminen 

Tuusulan suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (51,3 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on kerrostalo, jossa asuu noin 35,3 prosenttia asuntokunnista. Rivitaloissa asuu noin 13,4 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Tuusulan asuntokunnista on 36,7 prosenttia eli noin 7 000 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 34,0 prosenttia eli noin 6 500 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 13,3 prosenttia eli noin 2 500, yli neljän asukkaan asuntokuntia 15,4 prosenttia eli noin 2 900 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,6 prosenttia eli noin 110.

 Kieli ja etnisyys 
Tuusulan väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 90,4 prosenttia, ruotsinkielisiä 1,4 prosenttia ja vieraskielisiä 8,2 prosenttia. Tuusulassa asui vuoden 2023 lopussa 2 413 ulkomaan kansalaista, mikä on 5,8 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Tuusulassa 1 191 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (178) ja venäläiset (133).

 Uskonto 
pienoiskuva|Kellokosken vuonna 1800 valmistunut puinen ruukinkirkko.
Tuusulan asukkaista 62,5 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,3 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 35,2 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Tuusulassa toimii Espoon hiippakuntaan kuuluva Tuusulan seurakunta. 

Kirkon herätysliikkeistä Tuusulassa toimivat herännäisyys ja kansanlähetys. Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on Tuusulassa oma paikallisosasto. Uudenmaan Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa seurakunnan tiloissa.

Suomen Helluntaiherätyksen seurakunnista Tuusulassa toimii Tuusulan Helluntaiseurakunta. Seurakunta järjestää aktiivisesti tilaisuuksia ja tapahtumia seurakunnan tiloissa sekä Tuusulan alueella.

Vuodesta 2015 lähtien Tuusulan Jokelassa on toiminut Station Jokela-seurakunta, joka syntyi Jokelan koulusurmien jälkeen perustetun nuorisokahvilan työn seurauksena.

 Talous 

Talousalueena Tuusula kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.

Tuusulassa oli vuonna 2022 yhteensä 14 123 työpaikkaa ja kunnassa asui 19 634 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 26,8 prosenttia. Tuusulan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 76,1 prosenttia, jalostuksen 32,0 prosenttia ja alkutuotannon 0,9 prosenttia.

Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 71,9 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 82,1 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,3 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Tuusulassa on 105,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Yritykset 
Tuusulan suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja autohuolto. Tuusulan viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Kreate (396), Palodex (292), Meira Nova (196), Nuorisokoti Ankkuri (141) ja Chiller (107). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Meira Nova, Kreate, Palodex, KFS Finland ja Recset. Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Tuusula on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa toiseksi alimpaan neljännekseen sijalle 49. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Tuusulalle on 2,99.

 Julkistalous 
Tuusulan kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 103 miljoonaa euroa. Tuusulan kunnallisveroprosentti on 7,10 prosenttia vuonna 2025. Tuusulan viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Palodex, Integritas, Ippi-Invest, Wirtgen Finland ja Honkarakenne. Palodex ja Integritas maksoivat yli miljoona euroa yhteisöveroa vuodessa.

 Suurimmat työnantajat 
pienoiskuva|Lemminkäinen Betonituote Oy.
Vuonna 2008 Tuusulan suurimpia työnantajia olivat:

 AW-Store Oy
 Finnfrost
 Kellokosken sairaala
 Lemminkäinen
 Meira Nova
 PaloDEx Group Oy
 Steris Finn-Aqua
 Suomen Lehtiyhtymä
 Teline-Rami Oy
 Tuusulan kunta
 Tuusulan seurakunta
 Tuusulanjärven ammattiopisto, Tuusulan yksiköt
 Uudenmaan lääninvankila

 Liikenne 

pienoiskuva|Jokelan rautatieasema.

Helsingistä Tuusulaan ja sen kuntakeskukseen Hyrylään johtaa Tuusulanväylä (kantatie 45), joka aivan kuntakeskuksen porteille asti on moottoritie. Hyrylässä on isohko liikenneympyrä, jossa kantatie 45 jatkuu Hyvinkään suuntaan tienä, joka tunnetaan nimellä Hämeentie, ja Järvenpään suuntaan johtaa Järvenpääntie (seututie 145). Hämeentiestä erkanee Nurmijärvelle johtava Nahkelantie (seututie 139) ja Järvenpääntiestä erkanee Keravan kautta Kilpilahden satamaan johtava Kulloontie (seututie 148).

Hyrylästä on matkaa Helsingin keskustaan 28 kilometriä, Helsinki-Vantaan lentoasemalle 14 kilometriä, Järvenpäähän 7 kilometriä, Keravalle 5 kilometriä, Nurmijärvelle 17 kilometriä ja Hyvinkäälle 30 kilometriä.

Pääradalla Tuusulalla on Järvenpään ja Hyvinkään välisellä osuudella Jokelan rautatieasema, josta on Helsingin päärautatieasemalle matkaa noin 48 kilometriä. Aiemmin alueella toimi myös Nuppulinnan rautatieasema, jonka henkilöliikenne lopetettiin 27. maaliskuuta 2016. Samaan aikaan lopetettiin myös henkilöliikenne Purolan rautatieasemalle, joka sijaitsee juuri Järvenpään kaupungin puolella, mutta pääosa aseman palvelemasta asutuksesta sijaitsi Tuusulan puolella.

Tuusulan kunnanvaltuusto on päättänyt Tuusulan liittymisestä mukaan Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymään (HSL) 1. tammikuuta 2018 lukien.

 Kulttuuri 

pienoiskuva|Halosenniemi on taidemaalari Pekka Halosen ateljee-kotimuseo.

Tuusula on johtava modernin taiteen paikka Keski-Uudellamaalla. Tuusulassa on Halosenniemi, arvokas kulta-ajan taiteilijoiden kokoelma ja Martta Wendelinin kokoelma.Matti Huhta: Tuusula nappasi Keravan kaupungilta 1 300 arvotaulun kokoelman Hyrylään. Aune Laaksosen taulut esille Hyrylään, Helsingin Sanomat 29.8.2008 A13

Tuusula sai Keravalta yhden Suomen merkittävimmistä nykytaiteen kokoelmista vuonna 2008. Keravan taidemuseon entisen johtajan Aune Laaksosen taidesäätiön 1 300 taulua saavat pysyvät näyttelytilan Hyrylässä. Näyttely aukesi marraskuussa 2008 Tuusulan taide ja kulttuurikeskuksessa. Pysyvät tilat kunnostetaan nykyisen viereisen kuvataidekoulun tiloihin. Keravan taidemuseo menetti yli puolet teoksistaan. Sinne jäi edelleen Keravan taidesäätiön 1 200 teosta. Aune Laaksosen mukaan syy päätökseen oli Keravan valtuuston puheenjohtajan ja kansanedustaja Eero Lehden toiminta. Matti Huhta: Tuusula nappasi Keravan kaupungilta 1 300 arvotaulun kokoelman Hyrylään. Aune Laaksosen taulut esille Hyrylään, Helsingin Sanomat 29.8.2008 A13

pienoiskuva|Tuusulan pääkirjasto.
Tuusulassa sijaitsee Tuusulan työläiskotimuseo.

Tuusulan kunnankirjasto palvelee Hyrylässä sijaitsevan Tuusulan pääkirjaston ohella Jokelan kirjaston, Kellokosken kirjaston, Riihikallion koulun itsepalvelupisteen ja kirjastoauto Kirren sekä Kirkes-kirjastojen verkkoaineistojen välityksellä.

 Murre 
Tuusulan alueella puhutun suomen kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Tuusulan murre kuuluu Nurmijärven alaryhmään. Suomen ja ruotsin kieliraja kulkee Tuusulassa, joka näkyy paikannimissä. Kieliraja on kulkenut Lahelan ja Ruotsinkylän välissä.

 Perinnekulttuuri 
Tuusulan suomen- ja ruotsinkielisellä alueella on omat kansallispukunsa. Ensimmäinen Tuusulan puku julkaistiin vuonna 1915. Ruotsinkielisen alueen, eli Klemetskogin, puvun hame on vanhan arkipuvun mallin mukaisesti vihreä-punaraidallinen. Miesten puvun juuret ovat 1800-luvun alkupuolella Wäfarsin isännän puvussa.

Toisen puvun kokosi kansallispukuraati vuonna 1987. Tuusulan puvussa on valkoinen paita ja esiliina, puna-valkoraidallinen hame sekä punainen liivi. Taskussa on koristeltua alikeompelua. Tuusulan pukua käytetään myös Hyvinkään ja Järvenpään alueella.

Ruokakulttuuri
Tuusula kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Tuusulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla arkiruokina läskisoosi ja kaurapuuro sekä juhla-ateriana aladobi, rosolli, vasikanpaisti, lanttulaatikko, porkkanalaatikko, hiivaleipä ja rusinakeitto.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 64. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Media
Tuusulan alueen asioista uutisoi Tuusulan, Järvenpään ja Keravan yhteinen paikallislehti Keski-Uusimaa, jonka kotipaikka on Tuusulassa. Paikkakunnalla jaetaan myös Keski-Uusimaan omistamaa ilmaisjakelulehteä Viikkouutiset.

 Virkistys 
 Retkeily 
pienoiskuva|Sarvikallion virkistysalue Tuusulanjärven länsipuolella.
Tuusulan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Tuusulan alueen kohteita ovat muun muassa Ruotsinkylän tutkimusmetsät, Tuusulan lintutorni sekä Sarvikallion virkistysalue. Tuusulan alueen luontoreittejä ovat muun muassa Paratiisimäen puulajipolku ja Lehtikuusenmäen polut, Raition reitti, Tuusulanjärven pyöräilyreitti sekä Kellokosken kotiseutupolku. 

Tuusulan alueen luontokohteita ovat myös Halosenniemi, Harminkallion–Harminsuon–Matkoissuon alue, Keravanjokikanjoni, Lonkerinkorpi, Mustojan lehto sekä Palojoen metsä. Tuusulassa on neljä luonnonmuistomerkkiä: Kirkkotien kaksi tammea, Siirtokivilohkare "Tapion kivi" Rusutjärven kylässä, Hyrylän mänty sekä Ruotsinkylän tammi.

 Urheilu 
Urheiluseuroja löytyy Tuusulan jokaisesta kyläkeskuksesta. Etelä-Tuusulassa toimii jalkapallon puolella Tuusulan Palloseura (TuPS),  jääkiekossa KJT Hockey ja ringetessä BlueRings. Jokelassa toimii Jokelan Kisa (JoKi) päälajeinaan salibandy ja jalkapallo. Kellokoskella toimii Kellokosken Alku (KelA) päälajeinaan jalkapallo ja aikuisten jääkiekko.  Tuusulassa on järjestetty vuodesta 2007 lähtien vuosittainen Tuusulanjärven luistelumaraton. Luistelumaratonissa on Suomen mestaruuden lisäksi avoin kansainvälinen luokka, johon on osallistunut hollantilaisia huippuluistelijoita. Tuusulanjärven luistelumaraton kuuluu Suomen Luisteluliiton hallinnoimaan Tour de Skate -sarjaan. Tuusulassa on kaksi salibandyseuraa: FC Tuusula ja Tuusulan salibandy (TusBy). Tuusulassa toimii myös ampumahiihto ja -suunnistusseura Tuusulan Voima-Veikot.

 Hallinto ja politiikka 
 Hyvinvointialue 
Julkisten terveys-, sosiaali- ja pelastuspalveluiden osalta Tuusula kuuluu Keski-Uudenmaan hyvinvointialueeseen. Hyvinvointialueella on Tuusulan alueella Etelä-Tuusulan terveysasema, Kellokosken sosiaali- ja terveysasema sekä Jokelan sote-yksikkö. Tuusulassa toimii perheneuvola, sosiaalitoimisto, Koivukujan lastensuojeluyksikkö, nuorisoasema sekä työtoimintakeskus. Vammaisten palveluita tuottavat Neitoperhon asumisyksikkö sekä toimintakeskus Kettunen. Ikäihmisten palveluita tarjoaa asumista tarjoaa Keusoten kuntoutus- ja arviointiyksikkö ja palveluasumista hyvinvointialueen ylläpitämä Riihikoto sekä viisi yksityistä hoivakotia. Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksella on kunnassa Jokelan paloasema ja Kerava-Tuusulan paloasema.

 Kunnallinen päätöksenteko 
Tuusulan pormestarina on toiminut vuodesta 2021 lähtien Kalle Ikkelä. Ylintä päätösvaltaa Tuusulan kunnassa käyttää 51-jäseninen kunnanvaltuusto. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Tuija Reinikainen (Tuusulan Puolesta), 1. varapuheenjohtajana Kalle Ikkelä (kok.) ja 2. varapuheenjohtajana Kim Kiuru (sd.).

Kunnan hallintoa johtaa 11-jäseninen kunnanhallitus. Kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii Janne Mellin (kok.), 1. varapuheenjohtajana Jari Anttalainen (Tuusulan Puolesta) ja 2. varapuheenjohtajana Arto Lindberg (sd.). Tuusulan kunnassa toimivia lautakuntia ovat hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunta, kasvatus- ja sivistyslautakunta, kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta, kuntakehityslautakunta sekä tekninen lautakunta. Lakisääteisiä lautakuntia ovat keskusvaalilautakunta sekä tarkastuslautakunta.

 Vaalit 
Tuusula kuuluu kansallisissa vaaleissa Uudenmaan vaalipiiriin. Eduskunnan vaalikaudelle 2023–2027 valitttiin Tuusulasta kaksi kansanedustajaa: kokoomuksen Pekka Toveri sekä perussuomalaisten Ari Koponen.

 Kunnanjohtajat ja pormestarit 
Kunnanjohtajat
 1963–1968: Einar Winqvist
 1969–1989: Ahti Haukkavaara
 1989–1993: Markku Andersson
 1993–2001: Jorma Hämäläinen
 2001–2017: Hannu Joensivu

Pormestarit
 2017–2021: Arto Lindberg
 2021–: Kalle Ikkelä

 Tunnettuja asukkaita 
Elinkeinoelämä
 Mikko Hyppönen (s. 1969), tietoturva-asiantuntija
 Frans Meltovaara (1907–1991), yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Göran Sundholm (s. 1947), keksijä ja yrittäjä

Kulttuuri ja viihde
 Santeri Ahlgrén (s. 1957), näyttelijä
 Pepe Ahlqvist (s. 1956), muusikko 
 Pekka Halonen (1865–1933), taidemaalari
 Aleksis Kivi (1834–1872), kirjailija
 Kaija Koo (s. 1962), laulaja
 Kosola (s. 1986), rap-artisti
 Marita Nordberg (1929–2009), näyttelijä
 Puhuva Kone (s. 1998), rap-artisti
 Sini Sabotage (s. 1986), rap-artisti
 Jyrki Sukula (s. 1965), kokki
 Juha Tapio (s. 1974), laulaja
 Jani Uhlenius (s. 1945), muusikko
 Eija Vilpas (s. 1957), näyttelijä
 Juha Vuorinen (s. 1967), kirjailija
 Martta Wendelin (1893–1986), kuvataiteilija

Urheilu
 Teemu Laakso (s. 1987), jääkiekkoilija
 Jaakko Ranta (s. 1997), ampumahiihtäjä
 Ville Räikkönen (s. 1972), ampumahiihtäjä

Yhteiskunta ja politiikka
 Jalmari Jyske (1884–1944), kansanedustaja (ed.)
 Antti Kaikkonen (s.1974), kansanedustaja (kesk.)
 Ari Koponen (s. 1982), kansanedustaja (ps.)
 Jussi Kujala (1878–1919), kansanedustaja (SDP)
 Merja Kuusisto (s. 1954), kansanedustaja (SDP)
 Gustaf Lindberg (1882–1932), kansanedustaja (RKP)
 Juho Niukkanen (1888–1954), kansanedustaja (ml.)
 Saara-Maria Paakkinen (1941–2005), kansanedustaja (SDP), europarlamentaarikko, kunnallisneuvos
 Eero Paloheimo (s. 1936), kansanedustaja (vihr.)
 Markku Salonen (1930–1977), kansanedustaja (kok.)
 Juhani Sjöblom (s. 1949), kansanedustaja (kok.)
 Ruut Sjöblom (s. 1976), kansanedustaja (kok.)
 Pekka Toveri (s. 1961), kansanedustaja (kok.), kenraalimajuri (evp.)
 Tauno Valo (1920–2009), yrittäjä, kansanedustaja (kok.), kauppaneuvos
 Satu Taiveaho (s. 1976), kansanedustaja (SDP)
 Paavo Väyrynen (s. 1946), kansanedustaja (kesk.)
 Bjarne Westermarck (1887–1945), kansanedustaja (ml.), maanviljelysneuvos

 Ystävyyskunnat 
 Oppegård, Norja
 Sollentunan kunta, Ruotsi
 Hvidovren kunta, Tanska
 Vinni, Viro
 Augustów, Puola
 Cellen piirikunta, Saksa
 Queretaro, Meksiko

 Katso myös 
 Luettelo Tuusulan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 
 Tuusulan Rantatie, lähde: Tuusulan Rantatie Pekka Halosen aikana, Sirkka Holma/Tuusulan Rantatieyhdistys ry, 1990.
 E. N. Setälä 
 Lottamuseo 
 Tuusulan Rantatie
 Eino Leino 
 Juhani Aho
 Venny Soldan-Brofeldt
 Jean Sibelius
 J. H. Erkko 
 Pekka Halonen
 Eero Järnefelt
 Tuusulan kunnan kotisivu

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 






*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit