Perhokalastus

Perhokalastus on selvästi muista kalastusmuodoista erotettava, ikivanha kalastusmuoto. Erona yleisempään viehekalastukseen on se, että pyyntivälineenä toimivat perhot ovat niin kevyitä, että niiden heittämistä varten tarvitaan painava, etuosastaan kartioitu perhosiima. Perhokalastuksessa kalastetaan yleensä taimenta, lohta, tai kirjolohta.

Perhokalastus on ensimmäiseksi kehitetty taimenen myöhemmin myös muiden veden pinnalta syövien kalalajien, kuten harjuksen, kalastukseen. Keinotekoiset perhot rakennetaan eli sidotaan siten että niiden muoto, koko ja väritys vastaa kalan luonnollista ravintoa eli useimmiten hyönteisiä. Perho voi myös toimia yksinkertaisesti kalaa stimuloivana houkuttimena, jolloin perho ei välttämättä jäljittele kalan luonnollista ravintokohdetta.

Käytettävien perhojen skaala on hyvin laaja, koska hyönteisfauna on runsas ja kullakin lajilla on useita kehitysvaiheita. Lisäksi monet perhokalastajat sitovat perhonsa itse ja kullakin on oma näkemyksensä hyvin kalastavasta perhosta. Edellä mainittu hyönteisten jäljittely koskee lähinnä taimen- ja harjusperhoja.

Välineet
pienoiskuva|Perho.
Perhokalastukseen tarkoitetut vavat ovat verrattain kevyitä ja pitkiä heittosiiman ollessa suhteellisen raskas. Heittosiima on yleensä kartioitu ja niitä on saatavana useassa painoluokassa, kelluvana sekä osittain tai kokonaan uppovana. Myös siimojen rakenne vaihtelee suuresti eri käyttötarkoituksiin. Eniten käytetty on WF siima, joka on heitto-osaltaan paksu ja ohenee juoksusiimaksi. Viime aikoina on esiin noussut ns. ampumapää, joka on heittosiimaksi lyhyt ja toimii eräänlaisena suurinopeuksisena heittopainona, joka vetää siihen kiinnitetyn liukkaan juoksusiiman mukanaan heiton aikana. Tällä mahdollistetaan pidemmät heitot kuin yleensä "perinteisellä" siimarakenteella on ollut mahdollista. WF-siima on periaatteessa ampupää, mutta kiinteällä juoksusiimalla.

Perhokelat ovat niin sanottuihin virvelikeloihin verrattuna hyvin yksinkertaisia rakenteeltaan, ja ne sisältävät joskus vain rungon kelakiinnikkeineen ja siinä akselinsa varassa pyörivän puolan. Useissa malleissa on kalan väsytystä varten jarru, etenkin suuremmissa taimenen ja lohen kalastukseen tarkoitetuissa keloissa se on välttämätön. Kevyemmässä perhokalastuksessa kela toimii käytännössä vain siimavarastona, sillä satunnaisen normaalia isomman kalan väsytyksessä puolaa voidaan jarruttaa tarvittaessa käsin.

Perhokalastuksessa käytettävän vapamateriaalin on pakko olla joustava, jotta heittäminen olisi mukavaa ja kalan väsytys kävisi helposti sillä vapa väsyttää kalaa.Suosituimmat materiaalit perhovapaan on greenheard, lasikuitu, hiilikuitu ja bambusäleistä tehty vapa. Bambuvavat ovat suosittuja nykypäivänäkin, mutta ne ovat kalliita ja nykyään bambuvapoja pystyy tekemään myös itse. Bambuvapa ohuella perukkeella on todellinen "supervapa" erityisesti haurasleukaista kalalajia väsytellessä. Moderneja hiilikuituvapoja on sekä hitaita (notkeita) herkutteluvapoja että nopeita ja jäykähköjä, pitkäheittoisia vapoja. Lisäksi useat niistä ovat varsin edullisia.

Perho on kiinnitetty heittosiimaan perukkeen avulla. Peruke on yleensä – vavan mitasta ja olosuhteista riippuen – 2–5 metriä pitkä ja kartioitu joko valmiiksi tehtaalla tai omatoimisesti esimerkiksi sitomalla useita eripaksuisia siimoja peräkkäin. Kartiomainen rakenne auttaa peruketta oikenemaan heiton jälkeen. Kärki voi olla todella ohut, halkaisijaltaan vain 0,12 mm tai jopa vähemmän. Perukkeen kärjen tulisi olla mahdollisimman ohut, jotta perho pääsisi "elämään" mahdollisimman vapaasti, jolloin se saadaan vedessä ollessaan helpommin käyttäytymään esikuvansa mukaisesti. Kalastuksen kohteena olevien kalojen koko ja voima kuitenkin määrittävät perukkeen kärjen minimipaksuuden, useimmiten kokemusperäisesti. Perukkeeseen voidaan kiinnittää myös useampia perhoja sivutapseja apuna käyttäen.

Perhon heitossa on ennemminkin kysymys siiman heitosta, koska perho on useimmiten erittäin kevyt ja olisi yksinään mahdoton heitettävä. Siiman painon täytyy olla sopusoinnussa vavan ominaisuuksiin nähden. Siksi välineyhdistelmän valintaa helpottamaan on kehitetty painoluokitus (AFTM) jonka avulla siima ja vapa voidaan ostotilanteessa valita toisilleen sopivaksi. Karkeasti ottaen kevyeen harjuksen tai siian kalastukseen sopivat luokat AFTM #3-5, lohenkalastuksessa taas käytetään luokkia AFTM #9-12. Taimenelle sopii noiden välissä olevat luokat.

Perhokalastus Suomessa
Perhokalastus tuli tiettävästi Suomeen englantilaisten liikemiesten ja kalastusmatkailijoiden mukana 1800-luvulla. 1800-luvun alkupuolella Suomessa osattiin ilmeisestikin jo sitoa niin sanottuja häkiläperhoja taimen- ja harriperhoiksi, mutta ammattimaisen perhonsidontataidon katsotaan alkaneen kuitenkin Kajaanissa. Kajaanilainen Herman Renfors lähetti perimätiedon mukaan sisarensa Maria Renforsin opiskelemaan perhonsidontaa Englantiin vuonna 1875. Opiskelupaikka ei ole tiedossa, mutta on varsin todennäköistä, että se oli Redditchissä sijainnut Allcock’sin kalastusvälinetehdas, yksi aikansa suurimmista. Renforsilla oli pitkä yhteistyösuhde Allcock'sin kanssa.

Palattuaan Suomeen Maria Renfors aloitti sisarensa Annan kanssa ammattimaisen perhonsidonnan. Sisarusten perhot saivat  näyttelyissä palkintoja ja kunniamainintoja. Suomalainen lohiperhonsidonta oli saanut alkunsa. Oskari Rönkä työskenteli Kajaani Osakeyhtiön (myöhemmin UPM) palveluksessa vuoteen 1949 saakka. Hän  sai sidontaopin suoraan Maria Renforsilta. Viljo Saaristo oli farmaseuttina Hyrynsalmella ja sai puolestaan perhonsidontataidon perusteet Röngältä tietojen mukaan 1930-luvulla. Kainuun Rajavartioston komentajana 1956–1962 toiminut Matti Tiitola oppi myös Röngän avustuksella  sitomaan perhoja. Rönkä opetti myös Kajaanissa asuneen everstiluutnantti Erkki Vaalaman sitomaan lohiperhoja. Eräiden tietojen mukaan Vaalaman opettajana toimi myös Matti Tiitola. Vaalaman tunnetuin perhosarja on 12 lohiperhoa käsittävä Teno-sarja. 

Herman August Renfors (1849–1928) oli Kajaanissa vaikuttanut monitoimimies, tehdasyrittäjä sekä poliitikko. Renfors saapui Kajaaniin viisivuotiaana yhdessä leskeksi jääneen äitinsä sekä kolmen sisaruksen kanssa. Hermanin isä oli merikapteeni, joka menehtyi haaksirikossa.

Renfors alkoi parikymppisenä valmistaa Kajaanissa uistimia ja vuonna 1876 hän perusti kivihiomon, jossa valmistettiin muun muassa koruja sekä nappeja. Liiketoiminta laajeni 1880 turkistuotteisiin ja 1891 hän perusti Helsingin keskustaan sivuliikkeen kalastustuotteidensa myyntiä varten. 

Vielä 1950-luvulla perhokalastus- ja perhonsidontataidot olivat suhteellisten harvojen henkilöiden käsissä. Edelleen sidottiin pääasiassa englantilaisten reseptien mukaisia lohi- ja taimenperhoja. Välineet olivat kalliita ja vaikeasti hankittavissa. 1970-luvulla vaikutti Suomessa jo joukko persoonallisia ja taitavia perhokalastajia , jotka olivat kehittäneet Suomen oloihin sopivia perhoja ja kalastustekniikoita, niinpä perhokalastusharrastus alkoi yleistyä. Ensimmäisiä  suomalaisia perhokalastusoppaita kirjoittivat Walter Aunesluoma ja Toivo Mäkinen. Kirjojen tiedollinen taso ei aina ollut kovinkaan korkea. Esimerkiksi Erkki Vaalama arvosteli Aunesluoman kirjan julkaisun jälkeen tuoreeltaan Urheilukalastus-lehdessä. 

Perhokalastuksen yleistymiseen on vaikuttanut voimakkaasti myös lasikuituisten vapojen ja muiden keinomateriaalien markkinoille tulo. Se laski voimakkaasti välineiden hintaa. Silti käsin tehty bambuvapa on nykyäänkin kallis hankinta.

Kilpailut
Perhokalastuksen 27. FIPS-Mouche maailmanmestaruuskilpailu järjestettiin Simossa ja Kemissä 13.–20.6.2007. Seuraavan kerran Suomessa perhokalastuksen MM-kisat järjestetään Kuusamossa elokuun puolivälissä vuonna 2020.Per­ho­ka­las­tuk­sen MM-kisat Kuusamossa 2020. Kaleva.fi.

SM-finaalien tulokset

Henkilökohtaisten perhokalastuksen SM-finaalien tulokset 1986 – 2019

SM-finaaleihin pääsee vuosittain 40 kuluvan kauden SM-karsinnoissa parhaiten menestynyttä kilpaperhokalastajaa.
 Vuosi Kilpailupaikka Kultaa Hopeaa Pronssia4. sija5. sija6. sija7. sija8. sija9. sija10. sija2019KuusamoMikko RäsänenHeikki KurttiMarkus KoskinenKai KallioSanteri KinnunenVille-Antti JaakkolaEsa PölkkiJari HeikkinenPietari SipponenJussipekka Myllymäki2018    Taivalkoski   Mikko Räsänen  Jyrki Hiltunen  Jari Heikkinen Joonas KuneliusSanteri KinnunenHeikki KurttiPietari SipponenEetu HyväriEsa PölkkiJussi Wacklin 2017    Kuusamo   Jyrki Hiltunen  Santeri Kinnunen  Jari Heikkinen Pietari SipponenJanne ErämiesHeikki KurttiSaku NieminenVille RistolainenJoonas PirhonenJoonas Kunelius 2016    Pomarkku   Olli Eriksson  Aapo Ilola  Jarkko Suominen  Kalle AuramaaSaku NieminenEsa PölkkiKai KallioMikko RäsänenEetu HyväriSanteri Kinnunen 2015    Pudasjärvi   Mikko Räsänen  Kai Kallio  Jyrki Hiltunen  Jarkko SuominenEsa PölkkiMika Yli-SoiniPietari SipponenJani HuhtaniskaHeikki KurttiJuho Strandman 2014   Konnevesi   Jarkko Suominen  Jari Heikkinen  Jyrki Hiltunen   Saku NieminenJussi WacklinJani HuhtaniskaEetu HyväriHeikki KurttiSanteri KinnunenTapio Penttilä 2013    Pudasjärvi   Atte Valkama  Saku Nieminen  Mika Yli-Soini  Janne MiettinenJyrki HiltunenKai KallioKalle AuramaaVille VainioEsa PölkkiSaku Ijäs 2012    Kuusamo   Saku Nieminen  Ville Ristolainen  Markus Koskinen  Tapio PenttiläHeikki KurttiTuomas LappalainenJuho StrandmanJarkko SuominenMarkus PalmrothMikko Räsänen 2011    Tervo   Jarkko Suominen  Ville Salminen  Heikki Kurtti  Ville KivimäkiAleksi VasuKalle AuramaaKai KärkkäinenJan-Erik PaimanderMikko RäsänenTero Mäntylä2010MerikarviaTapio PenttiläOlli ToivonenMarkus TandefeltVille RistolainenJukka LevänenJani HuhtaniskaJarkko SuominenJari HeikkinenVille-Antti JaakkolaSaku Nieminen2009Kaavi / RiistavesiArto KokkilaOlli YlönenOlli ToivonenJarkko SuominenJyrki HiltunenPerttu AlakorpiTero MäntyläJukka LevänenNikolai HolttinenVille-Antti Jaakkola2008KuusamoMartti LähteenmäkiOlli ToivonenPasi NivaArto PikkarainenJuhani RosenströmEsa PölkkiKai KallioTero MäntyläHeikki KurttiJyrki Hiltunen2007TervoJarkko SuominenJanne PirkkalainenAntti VappulaVille-Antti JaakkolaJuhani RosenströmTuomas LappalainenKalle AuramaaJouni NestePauli SalmelaVille Vainio2006SimoJukka LevänenOlli ToivonenMarkus TandefeltHarri HytönenTero MäntyläJanne PirkkalainenKari SuhonenAntti VappulaVille-Antti JaakkolaSanteri Kinnunen2005PomarkkuJouni NesteJanne PirkkalainenPetri VirolainenNikolai HolttinenAntti VappulaTommi MajaMarkku OjalaJouni VyyryläinenMarkus TandefeltVille Vainio2004SuomussalmiMarkus TandefeltVille VainioMarkku OjalaJanne PirkkalainenPetter Nissén Jukka LevänenJarkko SuominenAri VäänänenMikko HakalaTommi Eskonen2003TaivalkoskiHarri HytönenTimo RuokonenPetri VirolainenJarkko SuominenAri LeimanKari SuhonenMikko HakalaTommi EskonenPetteri MetsoSanteri Kinnunen2002MerikarviaHarri HytönenTimo RuokonenVille-Antti JaakkolaJuha ViistaJerry LindholmVille VainioArto KokkilaMika VäleSaku NieminenMikko Hakala2001ViitasaariMika VäleAntti VappulaJanne PirkkalainenRisto SironenJukka LevänenJani OllikainenAri MatulaTimo RuokonenArto KokkilaJuha Viista2000KuusamoJanne PirkkalainenRisto SironenAntti VappulaMika VäleHarri HytönenMarkus TandefeltJuha HutunenTeemu HuovinenJuha ViistaKari Suhonen1999Merikarvia Markus Tandefelt Janne Pirkkalainen Antti Vappula Harri Hytönen Timo Ruokonen Jukka Levänen Juha Kumpuvaara Raine Kursu Simo Rissanen Mikko Halonen1998Hossa Janne Pirkkalainen Timo Ruokonen Mika Väle Hannu Lehtonen Simo Rissanen Joni Tiainen Juha Viista Markus Tandefelt Mika Vainio Juha Huttunen1997Lieksa Mika Väle Markku Korhonen Jari Tuiskunen Tommi Hakala Simo Rissanen Jukka Levänen Jari Lifländer Markus Tandefelt Teemu Huovinen Janne Hannuksela1996Viitasaari Markku Ojala Jari Tuiskunen Mika Vainio Juha Viista Santtu Keso1995Taivalkoski Jari Tuiskunen Markus Tandefelt Jukka Levänen Jari Lifländer Janne Nyblom Vesa Rissanen Teemu Huovinen Seppo Lahtinen Santtu Keso Esa Tahvanainen1994Sodankylä Juha Viista Markus Tandefelt Petteri Surakka Heikki Bergman Jari Tuiskunen Ismo Koivula Timo Honkanen Jaakko Kakkuri Ari Saloranta Harri Hotti1993Lestijoki Jari Laakkonen Juha Huttunen Markku Ojala Harri Hotti Tapani Vehmasmäki Vesa Nieminen Jukka Levänen Jari Jamalainen Pasi Niskala Jarmo Korkeamäki1992Taivalkoski Esa Tahvanainen Hannu Lehtonen Juha Huttunen Matti Huitila Jukka Levänen Tapio Rautiainen Mikko Halonen Tommi Eskonen Jari Lifländer Kari Nurmi1991Viitasaari Juhani Uusitalo Jouko KetoJukka Levänen Henri Niskanen Juha Pilli-Sihvola Jorma Korkeamäki Harri Dahlin Veikko Hiltunen Marko Närvänen Kari Pylvänäinen1990Tervo Harri Dahlin Osmo Tavi Osmo Nurmi Raimo Kinnunen Kari Pylvänäinen Matti Lyytikäinen Mika Kuosmanen Kauko Tsupukka Ismo Piesanen Jari Huuskonen1988Tervo Pertti Lustig Osmo Nurmi Marko Närvänen Juhani Uusitalo Juha Vainio1987Tervo Heikki Konttinen Timo Ali-Melkkilä Marko Närvänen1986Tervo Osmo Rintala Kari Pylvänäinen Timo Pekkarinen

 Suomen mestarijoukkue  
 2018 Fly Fishing Club Jyväskylä 
 2017 Pohjanmaan Kilpaperhokalastajat
 2016 Pirkanmaan Perhokalastajat
 2015 Fly Fishing Club Jyväskylä
 2014 Fly Fishing Club Jyväskylä
 2013 Keski-Suomen Perhokalastajat
 2012 Ääneseudun Perhokalastajat
 2011 Keski-Suomen Perhokalastajat
 2010 Ääneseudun Perhokalastajat
 2009 Pirkanmaan Perhokalastajat
 2008 Saaristomeren Perhokalastajat
 2007 Lounaissaariston Urheilukalastajat
 2006 Keuruun Perhokalastajat
 2005 Virtain Urheilukalastajat
 2004 Länsi-Uudenmaan Perhokalastajat
 2003 Länsirannikon Perhokalastajat
 2002 Mäntän Seudun Perhokalastajat
 2001 Länsirannikon Perhokalastajat
 2000 Länsi-Uudenmaan Perhokalastajat
 1999 Lahden Perhokalastajat
 1998 Sumiaisten Urheilukalastajat
 1997 Länsi-Uudenmaan Perhokalastajat
 1996 Hämeenlinnan Perhokalastajat 
 1995 Länsi-Uudenmaan Perhokalastajat

 Kirjallisuutta 
Perhokalastus, taitava perhokalastaja. Veikko Hiltunen, Kari Salmi, Anssi Eloranta, Tapio Rantala, Jaakko Saari. Arma Fennica Oy 2014 .

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

sv:Sportfiske#Flugfiske