Kanteletar

Kanteletar on Elias Lönnrotin kokoama kansanrunokokoelma, jota voidaan pitää Kalevalan sisarteoksena. Kantelettaren runot ovat kalevalaista runoutta, eli ne on tehty kalevalaiseen runomittaan.

Kuvaus

Kanteletar ilmestyi vuonna 1840 nimellä Kanteletar taikka Suomen Kansan Wanhoja Lauluja ja Wirsiä. Elias Lönnrot sai perustan kokoelmalle runonkeruumatkallaan vuonna 1838 tavattuaan Koiterejärven rannalla runonlaulaja Mateli Kuivalattaren ja merkittyään muistiin hänen laulamiaan runoja.

Kanteletar jakaantuu kolmeen kirjaan. Ensimmäinen kirja sisältää 238 lyyristä runoa, joita Lönnrot nimittää ”yhteisiksi lauluiksi”. Nämä on jaettu kaikille yhteisiin, hääkansan, paimenten ja lasten lauluihin. Toinen kirja sisältää 354 lyyristä runoa, joita Lönnrot kutsuu ”erityisiksi lauluiksi”. Ne on esittäjän mukaan jaettu tyttöjen, naisten, poikien ja miesten lauluiksi. Kolmanteen kirjaan kuuluu 60 historiallista runoa, romanssia, legendaa, balladia ja lyyris-eeppistä runoa. Kantelettaren alkulauseeseen sisältyy 24 runoa, jotka ovat kolmen pääluvun runoja uudempia.

Vuonna 1887 ilmestyneessä kolmannessa painoksessa Lönnrot uudisti kolmannen kirjan täydellisesti. Kolmas kirja käsitti nyt 137 runoa. Myöhemmissä painoksissa on pitäydytty alkuperäiseen laitokseen, paitsi että uudistetusta kolmannesta kirjasta on otettu liitteeksi kymmenen runoa. 

Kantelettaren lyyriset runot on kerätty pääasiassa Suomen Karjalasta. Lönnrot mainitsee esipuheessa keruupaikkoina olleen Lieksan, Ilomantsin, Kiteen, Tohmajärven, Sortavalan, Jaakkiman ja Kurkijoen. Kolmannen kirjan kertovat runot on kerätty pääasiassa Venäjän Karjalasta.

 Sävellykset 

Kanteletarta ja Kalevalaa on käytetty yleisesti kansanmusiikin sanoitusten lähteenä, arkistoihin tallennettujen kansanrunojen lisäksi. Alun perin kalevalamittaiset runot ovat olleet laulettua runoutta.

Akseli Törnudd (1874–1923) on säveltänyt toistakymmentä Kantelettaren runoihin sävellettyä laulua. Näistä suosituin on ehkä viipurilaisesta kissasta kertova humoristinen kertomus ”Tuomittu katti”. Kappaleen on levyttänyt mieskuoro Viipurin Lauluveikot levylleen Yhä kohoaa tuttu torni (2007) ja parhaiden kappaleidensa levyllä Te luulette meidän unohtaneen (2005). Viipurin Lauluveikot -kuoron kotisivu.

Suomalainen metalliyhtye Amorphis on käyttänyt Kantelettaren runoja sanoitusten pohjana.

Gutenberg-projekti on lisännyt teoksen vapaasti levitettäviin e-kirjoihinsa.

Galleria

 Lähteet 

 Kanteletar Project Gutenbergin tietokannassa.
 Viipurin Lauluveikot "Yhä kohoaa tuttu torni". Fuga-9234. ISRCFIVLV0700001-12. Viipurin Lauluveikot 2007.
 Viipurin Lauluveikot "Te luulette meidän unohtaneen". Fuga-1981.

 Viitteet 

 Kirjallisuutta 




 Aiheesta muualla 

 Kanteletar taikka Suomen Kansan Wanhoja Lauluja ja Wirsiä . Kaikki Kantelettaren runot, myös vuonna 1887 ilmestynyt kolmannen kirjan laajennettu laitos täydellisenä.
 Kanteletar Gutenberg-hankkeen tietokannassa.
 Kantelettaren nuottiliite .
 Kantelettaren runoja, Runosto.net.



Luokka:Suomalainen kansanrunous
Luokka:Suomalainen mytologia
Luokka:Vuoden 1840 kirjat
Kanteletar
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Elias Lönnrotin teokset