Lappajärvi

pienoiskuva|Yleisurheilukenttä Stadio Nissi.
pienoiskuva|Purolan kylää.
pienoiskuva|Lappajärven Kirkonkylää.
Lappajärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnan itäosassa Lappajärven pohjois- ja länsirannoilla ja saarissa.

Lappajärvellä asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2. Lappajärven rantaviivaa on kunnan alueella 124 kilometriä. Vapaa-ajan asuntoja Lappajärvellä on 1 020.

Lappajärven naapurikunnat ovat Alajärvi, Evijärvi, Kauhava, Lapua, Veteli ja Vimpeli, joista Veteli kuuluu Keski-Pohjanmaahan ja muut Etelä-Pohjanmaahan.

Historia
 Lappajärven synty 
Kunnalle nimen antanut Lappajärvi sai alkunsa meteoriitin törmättyä nykyisen järven kohtaanTulipalloja taivaalla, Heikki Oja, Ursa 1978, s. 151.

Järveä pidettiin kauan muinaisen tulivuoren kraatterinaOja 1978, s. 151, mutta dosentti Martti Lehtinen todisti vuonna 1976 väitöskirjallaan sen syntyneen valtavan meteoriitin törmäyksen vaikutuksesta. Suurella nopeudella tapahtunut arviolta 1,5 kilometrin läpimittaisen kappaleen törmäys synnytti 22–23 kilometrin kokoisen kraatterin.

Meteoriitin törmäyksestä kertovat meteoriitin paineen ja kuumuuden vaikutuksesta sulaneet kivet. 
Lappajärveltä on löydetty niin sanottua impaktilasia, sueviittia, coesiittiaOja 1978, s. 151 ja törmäyksen rikkomaa kiveä, breksiaa. Kärnäiitti on sulaneen ja rikkoutuneen kiven seosta, joka on jähmettynyt kiinteäksi.Somerikko.net − Lappajärven törmäyskraatteri

Liitukaudella noin 77,8 miljoonan vuoden ikäiseksi arvioitua meteoriittikraatteria on kartoitettu muun muassa painovoimamittauksella. Koska Lappajärvi on niin vanha, törmäyskraatterin muoto ei Maan päällä ole niin selvä kuin esimerkiksi Etelä-Saksassa olevan Nördlinger Riesin.

 Asutuksen muodostuminen 
Ihminen saapui Lappajärven seudulle jo kivikaudella. Kivikautisia löytöjä on tehty muun muassa Nykälänniemeltä, Kärnänsaaresta, Koskelasta, Kuoppalasta, Keskisestä ja Mäkelästä. Myöhäisemmistä löydöistä on tärkein kirkonkylästä tavattu viikinkiajan solki. Keskiajalla kalaisa Lappajärvi houkutteli alueelle pääasiassa satakuntalaisia ja kyröläisiä eränkävijöitä.

Pysyvästi alue asutettiin 1530-luvulla, jolloin seudulle asettui ruotsalaisia ja savolaisia. Lappajärven alueesta käytettiin tuolloin nimeä Savonkylä. 1500-luvun loppupuolella seudulle saapui lisää savolaisia.

Lappajärvi kuului aluksi Pietarsaaren seurakuntaan. Vuonna 1637 siitä muodostettiin kappeli ja itsenäiseksi seurakunnaksi se erotettiin 1812. Lappajärven seurakuntaan kuuluivat kappeleina Alajärvi, Evijärvi, Kortesjärvi, Soini, Vimpeli ja Lehtimäki. Ne itsenäistyivät kuitenkin 1800-luvun loppupuolella omiksi pitäjiksi.

Lappajärven ensimmäinen kirkko rakennettiin 1637. Se sai kuitenkin väistyä nykyisen kirkon tieltä 1765. Lappajärven huomattavampia kirkkoherroja oli Lapin tutkijana tunnettu Jakob Fellman, joka kehitti seudun maataloutta. Hän löysi muun muassa Vimpelin kalkkikivikaivokset. Elinkeinoista oli kaskitaloudella ja kalastuksella merkittävä asema. Maanviljelys alkoi kehittyä 1700-luvun lopulta lähtien, jolloin myös Lappajärven asukasluku alkoi nopeasti kasvaa. Seutu kuului myös Etelä-Pohjanmaan tärkeimpiin tervanpolttoalueisiin.

 Kunnallishallinnon muodostuminen 
Kunnallishallinto Lappajärvellä alkoi 5. syyskuuta 1865.https://web.archive.org/web/20160912140755/http://www.lappajarvi.fi/tietoalappajarvesta_kunnanhistoria.php Lappajärvi.fi – Kunnan historia  Ensimmäinen kansakoulu Lappajärvellä oli Kauhajärven kylän koulu joka perustettiin vuonna 1872, toisena perustettiin Tarvolan kylän kansakoulu vuonna 1886.Tarvolan Kylä: Historia Kirkonkylässä koulu alkoi 1888, Itäkylän Kuoppalassa 1900, Ollissa 1906, Itäkylän Rantakankaalla 1913, Karvalassa ja Kärnässä 1922. Sairaala Lappajärvelle valmistui vuonna 1919, kolme vuotta myöhässä, sillä osaavien lääkärien sekä muun henkilökunnan etsimiseen kului aikaa.

1920- ja 1930-luvuilla Lappajärven kunta ajoi tuloksettomasti hanketta Keski-Suomen poikkiradan saamiseksi Lappajärven kautta, luvaten muun muassa kaksi miljoonaa markkaa radan rakentamiskuluihin. Vuonna 1938 Kauhajärven kylä liitettiin Lappajärvestä Lapuaan ja samassa kunnan väkiluku väheni 890 henkeä.http://www.kolumbus.fi/~w480850/provinssit/Suomen virallinen tilasto: Väestotilastoa 97, väestönmuutokset vuosina 1936-1940, sivu 2, doria.fi Lappajärven asukasluku oli suurimmillaan 1940-luvulla, jolloin asukkaita oli kunnassa n. 6700. Talvisodassa Lappajärveläiset sijoitettiin 15. pioneerikomppaniaan kannakselle ja jatkosodassa 1. pioneeripataljoonaan. Talvi- ja jatkosodassa kaatui 107 lappajärveläistä ja Lapin sodassa kaksi. Sotien jälkeen siirtoväkeä Lappajärvelle asutettiin vähän alle 200 henkeä. 1950-luvulla väestö alkoi kuitenkin vähentyä. Vuoden 1957 alussa pienessä osakuntaliitoksessa Alajärven kuntaan liitettiin 37 asukkaan alue.Doria.fi − Katsaus väestönmuutoksiin vuosina 1951–65 (PDF:n sivu 46) Pelkästään 1960–1975 kunnan asukasluku väheni 1 100 asukkaalla. Vuonna 1951 kunnassa aloitti mieskotiteollisuuskoulu jonka tiloihin perustettiin Lappajärven ammattikoulu vuonna 1965. Lukio kunnassa alkoi vuonna 1962.Lappajärven Lukion vanhat nettisivut (arkistoitu) Helmikuussa 1965 kunnantalo tuhoutui tulipalossa, uusi kunnanvirasto valmistui vuonna 1968. Vuonna 1965 Kirkonkylään tuli ensimmäinen päällystetty tie, samana vuonna myös valmistui nykyisen kantatie 68:n Itäkylän osuus.Doria.fi − Vaasan tiepiirin tienpäällystämisen historia vuodet 1937-1989 (sivu 24) Vuosina 1974–1988 Lappajärven, Vimpelin ja Evijärven kunnat muodostivat Järviseudun kansanterveystyön kuntainliiton terveydenhuoltopalveluiden järjestämiseksi ja kuntainliiton pääterveysasema valmistui Lappajärvelle vuonna 1987. Kesällä 1985 järjestettiin ensimmäiset Lappajärven musiikkipäivät, joiden pääjärjestäjänä Lappajärven kunta toimi kahtena ensimmäisenä vuonna. Syksyllä 1989 Nykälänniemeen valmistui parin vuosikymmenen suunnittelujen jälkeen kylpylä Kivitippu joka lopulta siirtyi kunnan osittaiseen omistukseen vuonna 2017. Vuonna 1995 kunta myi kuntalaisten vastustuksesta huolimatta omistamansa kunnallisen sähköyhtiö Lappajärven Sähkö Oy:n Lapuan Sähkölle.

Väestön väheneminen pysähtyi 1970-luvun jälkipuoliskolla ja väkiluku vakiintui vähäksi aikaan noin 4 500. Kunnan asukasluku alkoi jälleen 1990-luvulla laskemaan, vuoteen 2011 mennessä kunnassa oli 3 432 asukasta.

Vuosina 2007–2018 Lappajärven perusterveydenhuolto hoidettiin kuntayhtymällä Evijärven ja Kauhavan kanssa. Vuosina 2019–2022 Lappajärvi hoiti sosiaali- ja terveyspalvelut Vimpelin ja Alajärven kanssa.

 Maantiede 
Lappajärvi sijaitsee Etelä-Pohjanmaan järvialueella maakunnan suurimman järven, Lappajärven länsi- ja pohjoisrannoilla. Kunnan pohjois- ja itäosissa maisemaa hallitsevat kallioiset ja moreenipeitteiset mäet, länsi- ja eteläosissa laajat suot.

 Luonto 
Kallioperä on pääasiassa gneissiä ja graniittia. Kallioperän erikoisuutena ovat meteoriittiräjähdyskraattereille ominaiset kivilajit. Yleisin maalaji on moreeni. Lappajärven pohjoispään ympärillä on noin parin kilometrin laajuinen hiesu- ja hiekkavyöhyke, joka jatkuu Ähtävänjoen laaksoa pitkin pohjoiseen. Kivennäismaalajit ovat laajalti turpeen peitossa.

Pinnanmuodoiltaan kunta on pääasiassa kankaremaata. Maisemat ovat vaihtelevimmat Lappajärven pohjois- ja koillispuolella, missä on runsaasti tasaisesta suomaastosta kohoavia mäkiä. Kunnan länsi- ja eteläosat ovat sen sijaan tasaisempia.

Kunnan korkein kohta on Övermarkin kylän Vanhavuori.

Lappajärven pinta-ala on 140 km2. Pohjoisessa järveen pistää leveä niemi, jonka jatkona on Kärnänsalmen erottama Kärnänsaari. Lappajärveä on säännöstelty vuodesta 1961. Paikkakuntalaiset ovat arvostelleet säännöstelyä, sillä vedenpinnan ollessa alimmillaan rantaviiva voi vetäytyä jopa sata metriä. Asukkaat rakensivat 1979 vastalauseena ns. kansanpadon Ähtävänjokeen, jota pitkin järvi laskee Pohjanlahteen. Kunnasta löytyy myös muutamia pienempiä järviä kuten Pihlajalampi Itäkylän reunalla, Valkeisjärvi Lamminkylän lähellä ja Mustalampi.

Järvessä on arvokas muikkukanta.

 Kylät 
Itäkylä, Karvala, Kirkonkylä, Nissi, Kuoppala, Kärnä, Karhusaari, Luomala, Lamminkylä, Söyrinki, Savonkylä, Purola, Övermark ja Tarvola.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Lappajärvellä oli 3 140 asukasta, joista 1 672 asui taajamassa, 1 451 haja-asutusalueilla ja 17:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Lappajärven taajama-aste on 53,5 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Lappajärven kirkonkylä.

 Väestö 

Lappajärven asukasluku on yhteensä  asukasta. Lappajärven asukasluku pysyi tasaisesti noin 4 400 asukkaan tuntumassa aina 1990-luvun alkupuolelle saakka. Lappajärven asukaslukui kääntyi tasaisesti laskuun vuonna 1995. Lappajärvellä ei ole toteutettu kuntaliitoksia. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Lappajärven väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa.

Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Lappajärven asukasluku jatkaa laskua. Väestöennusteen mukaan Lappajärven väkiluku olisi vuonna 2030 noin 2 471 asukasta, vuonna 2035 noin 2 293 asukasta, vuonna 2040 noin 2 174 asukasta ja vuonna 2045 noin 2 094 asukasta.

 Asuminen 

Lappajärven suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (83,3 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 9,7 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 7,0 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Lappajärven asuntokunnista on 39,4 prosenttia eli noin 500 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 39,4 prosenttia eli noin 500 asuntokuntaa. Kolmen asukkaan asuntokuntia on 9,7 prosenttia eli noin 125, 4–6 asukkaan asuntokuntia 11,0 prosenttia eli noin 140 ja seitsemän tai useamman asukkaan asuntokuntia 0,6 prosenttia eli noin 10.

 Kieli ja etnisyys 
Lappajärvi on pääsääntöisesti suomenkielinen kunta. Vuoden  lopussa Lappajärven väestöstä enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu suomea ja  prosenttia puhuu ruotsia. Vieraskielisten osuus väestöstä on  prosenttia.

Lappajärvellä asui vuoden 2023 lopussa 142 ulkomaan kansalaista, mikä on 5,1 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on venäläiset, joita asuu Lappajärvellä 74 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (28).

 Uskonto 
Vuoden 2023 aluejaon mukaan Lappajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Alajärven seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lappajärven alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.Suomen ortodoksinen kirkko − Vaasan ortodoksinen seurakunta 

Kirkon herätysliikkeistä Lappajärvellä toimii ainakin vanhoillislestadiolaisuus, jolla on Lappajärvellä Rauhanyhdistys sekä viidesläisyys. Vanhoillislestadiolaisten rauhanyhdistykseen kuului vuonna 2023 yhteensä 60 jäsentä.

Helluntaiherätyksellä on Lappajärvellä Lappajärven helluntaiseurakunta. Paikkakunnalla on lisäksi toiminut Veli Saarikallen perustama Sana ja ylistys -seurakunta, mutta sen toiminnan painopiste on nyttemmin siirtynyt Helsinkiin.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Lappajärven kunnan nykyisellä alueella.
 Lappajärven seurakunta (liitetty Alajärven seurakuntaan 2023)

Talous 

Talousalueena Lappajärvi kuuluu Järviseudun seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 36 671 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 42. suurin.

Lappajärvellä oli vuonna 2022 yhteensä 814 työpaikkaa ja kaupungissa asui 973 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 59,2 prosenttia. Lappajärven työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 62,5 prosenttia, jalostuksen 20,6 prosenttia ja alkutuotannon 15,6 prosenttia.

Lappajärven työpaikkaomavaraisuus on 83,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 74,9 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,0 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Lappajärvellä on 189,8 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Yritykset 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Höltin Minkki, HK-Turkis ja liikkeenjohdon konsultointiyritys Eko-Kvintti Oy. (tietoja myös yritysten kotisivuilta)

 Koulutus 
Nykyään kunnassa toimii yhtenäiskoulu (kaikki yhdeksän luokka-astetta käsittävä peruskoulu) kirkonkylässä. Toisen asteen koulutusta tarjoaa Lappajärven Geolukio ja ammatillista opetusta Järviseudun ammatti-instituutti ja samoissa tiloissa Koulutuskeskus Sedu lähihoitajakoulutusta.  Lappajärven Geolukio on etenkin tunnettu luonnontieteellisestä linjastaan.

 Kulttuuri 
Lappajärven Halkosaaressa sijaitsee kesäteatteri ja tanssilava, jotka ovat kesäisin käytössä. Kirkonkylässä järjestetään myös vuosittain heinäkuussa Lappajärven markkinat. Kylpylä Kivitipussa järjestetään syksyisin pelimannitapahtuma Lokakuun Loiskeet.

Lappajärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla muikkusoppa. 

 Murre 
Lappajärven alueella puhutun kielen perustana on savolaismurre, joka kuuluu niin kutsuttuun savolaiskiilan murreryhmään. Lappajärvellä puhuttua murretta kutsutaan Järviseudun murteeksi.

Järviseudun murteessa on tietenkin runsaasti läntisiä ja itäisiä murrepiirteitä. Murteella on kuitenkin selvästi itäinen pohja. Selvimmin havaittava itämurteisuus ovat yleiskielen d:n vastineet. Pohjalaisvaikutus on puolestaan vaimentanut leimallisimmat savolaisuudet, kuten savolaiset vokaali-ilmiöt. Myös aiempi ruotsalaisasutus on jättänyt vaikutteita Järviseudun murteeseen. Etelä-Pohjanmaan murteen vaikutusta on enemmän Lappajärven läntisten kuin itäisten kylien murteessa. Kuitenkin Lappajärven ja Kauhavan välissä kulkee todella jyrkkä murreraja.

 Urheilu 
Kirkonkylässä sijaitsee yleisurheilukenttä Stadio Nissi jonka yhteydessä on myös frisbeegolfrata. Pesäpallossa Lappajärven Veikot pelaa naisten Ykköspesistä ja kotiottelunsa se pelaa Veikkolan pesäpallostadionilla.

 Hallinto ja politiikka 
 Hallinto 

Lappajärven kunnanjohtaja vuodesta 2019 on Sami Alasara. Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista kolmetoista on keskustan hallussa kaudella 2025–2029.

 Politiikka 
Seuraavassa taulukossa on esitetty puolueiden kannatus ja annetut äänet viimeisimmissä vaaleissa.https://vaalit.yle.fi/kv2021/fi/regions/10/municipalities/403 (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)

 Puolueiden kannatus Lappajärvellä Puolue Kuntavaalit2025 Aluevaalit2025 Europarlamentti-vaalit 2024Europarlamenttivaalit 2024; Lappajärvi 20.6.2024. Oikeusministeriö. Viitattu 19.1.2026. Eduskuntavaalit2023 Aluevaalit2022 Kuntavaalit2021 Europarlamentti- vaalit 2019Europarlamenttivaalit 2019; Lappajärvi 22.9.2020. Oikeusministeriö. Viitattu 19.1.2026. Eduskuntavaalit2019Eduskuntavaalit 2019; Lappajärvi 23.9.2020. Oikeusministeriö. Viitattu 19.1.2026. Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  766  60,5 929  75,7 376  44,7 686  41,2 741  59,6 811  54,9 488  48,4 767  42,5  223  17,6 67  5,5 97  11,5 396  23,8 142  11,4 349  23,6 193  19,1 381  21,1  96  7,6 56  4,6 57  6,8 108  6,5 89  7,2 70  4,7 67  6,6 135  7,5  81  6,4 65  5,3 81  9,6 93  5,6 69  5,6 133  9,0 96  9,5 194  10,7  69  5,5 77  6,3 166  19,7 280  16,8 164  13,2 114  7,7 91  9,0 151  8,4    15  1,2 29  3,4 22  1,3 18  1,4   3  0,3 21  1,2    6  0,5 17  2,0 28  1,7 4  0,3   30  3,0 46  2,5  31  2,4 4  0,3   2  0,1 2  0,2         4  0,3 2  0,2 18  1,1 1  0,1         3  0,2 10  1,2 20  1,2          1  0,1   3  0,2 13  1,0                 6  0,6 82  4,5            21  2,1 9  0,5 Äänestys % 58,1 56,6 38,5 74,2 53,1 62,1 41,3 74,3

 Tunnettuja lappajärveläisiä 

 Rauha Ahonen-Staack, keramiikkataiteilija
 Emmi Alanen, jalkapalloilija
 Pekka Alanen, painija
 Arvid Broms, taidemaalari
 August Fellman, valtiopäivämies ja tehtailija
 Gustaf Esaias Fellman, juristi, kuvernööri, valtioneuvos ja senaattori
 Alfred Hyytinen, jääkäri
 Ismo Hämeenniemi, aitajuoksija
 Arthur Indola, jääkärikapteeni
 Gary (oik. Tuomas Keskinen), kitaristi
 Mauri Koskela, prikaatikenraali
 Timo Kotipelto, laulaja
 Yrjö Kujala, kirjailija
 Pertti Kultalahti, kirjailija ja toimittaja
 Veli-Tapani Kuokkala, professori
 Juho Kuorikoski, toimittaja ja kirjailija
 Taavetti Kärnä, talonpoika
 Toivo Kärnä, jääkärikapteeni
 Jussi Lampi, näyttelijä

 Kustaa Loukola, jääkäriluutnantti
 Tarja Lunnas, laulaja
 Arto Melleri, kirjailija
 Matti Nykänen, jääkäri
 Jari Olli, kymmenottelija
 Petra Olli, painija
 Janne (Kristian) Pihlajaharju, muusikko ja tapahtumajärjestäjä
 Kari Piippo, graafinen suunnittelija
 Antero Rantamäki, kauppaneuvos
 Veli Saarikalle, saarnaaja
 Heleena Savela, toimittaja
 Veikko Savela, poliitikko
 Elmo Savola, moniottelija
 Seppo Särkiniemi, pappi ja kansanedustaja
 Antti Tuuri, kirjailija
 Jukka Väkeväinen, kymmenottelija
 Paavo Yli-Olli, professori
 Jarmo Övermark, olympiapainija
 Kari Övermark, olympiapainija.

 Ystävyyskunnat 
 20px Kramfors, 1974 
 20px Puudosi, 1992 

 Muuta 

 Lappajärvellä järjestetty Tulivuorirock (1971–1988, 2007–2016) oli vanhimpia suomalaisia rockfestivaaleja.
 Lappajärvi-järven kärnäiitti-kiveä löytyy maailmasta ainoastaan kyseisestä järvestä ja sen ympäristöstä. Kivi on nimetty järven suurimman saaren, Kärnän mukaan.
 2. toukokuuta 1979 nousi Lappajärvi ja lappajärveläiset julkisuuteen yhtenä ensimmäisistä kansalaistottelemattomuuden airuista: voimalaitoksen vesitarpeen vuoksi oli järven vedenpinta juoksutettu käsittämättömän matalalle. Isännät tukkivat Lappajärven patokapinassa traktoreillaan tuomillaan kivillä Ähtävänjoen suuaukon.Väinö Kaarlelan laaja kuvitettu artikkeli järven historiasta. (luettu 7.4.2008). , Antti Tuurin dokumenttiteos patokapinasta: Kertomus järvestä. 1981
 Timo Kotipelto ja hänen kokoamansa Lappajärven kuoro voitti kevättalvella 2009 tuotetun ja televisioidun Nelosen Kuorosota-ohjelman. Näin he toivat neljänkymmenentuhannen euron arvoisen voittopotin Lappajärvelle. Voittopotti lahjoitettiin kunnalle nuorten musiikkitoimintojen tukemiseen.
 Kunnan tunnuslauseena toimii ”Pala taivasta”. 

 Katso myös 
 Luettelo Lappajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Lappajärven kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Lappajärven avainluvut
 Lappajärvi. Järviwiki.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit