Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö eli ADHD () on kognitiivista toimintakykyä alentava neurologinen poikkeavuus.Lyhenneluettelo, Kotus Siihen kuuluu hyperaktiivista käytöstä ja impulsiivisuutta.Russel Barkley. Fact Sheet: Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD)

Ylivilkkauden ohella noin 70 prosentilla ADHD-potilaista esiintyy liitännäisoireina unettomuutta ja päiväaikaista väsymystä.Aikuisten ylivilkkaus-tarkkaavuushäiriön lääkehoito Tuuli Lahti, Sami Leppämäki, Pekka Tani, Timo Partonen Suomen Lääkärilehti Vsk. 63 • Nr: 8 / 2008 • s. 741 - 744 Myös oppimisvaikeudet ovat yleisiä.Elina Sihvola: Aikuisiän adhd:n diagnostiikka. 

ADHD-oireiset suoriutuvat ryhmänä verrokkeja heikommin erityisesti toiminnanohjausta, tarkkaavuuden ylläpitämistä ja työmuistia mittaavissa testeissä. ADHD:hen liittyy usein myös sosiaalisten taitojen tai tunteiden säätelyn vaikeuksia. Tutkijat ovat erimielisiä siitä, kuinka yleisiä toiminnanohjauksen häiriöt ovat ja kuuluvatko ne sairauden ydinoireisiin. Erimielisyydet johtuvat todennäköisesti siitä, että toiminnanohjauksen häiriöillä voidaan tarkoittaa hyvin erilaisia asioita.Thomas E. Brown: Executive Functions and Attention Deficit Hyperactivity Disorder: Implications of two conflicting views. International Journal of Disability, Development and Education. Volume 53, Issue 1, 2006, pages 35-46. http://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/10349120500510024#.UpADbyfpVD0

Häiriöstä on olemassa myös inattentiivinen tyyppi, johon liittyy huomattavaa tarkkaamattomuutta, mutta ei merkittävää ylivilkkautta tai impulsiivisuutta. Inattentiivisen ADHD:n keskeisimpiä oireita ovat muun muassa oppimis- ja keskittymisvaikeudet, toiminnanohjauksen häiriöt, uppoutuminen omiin kiinnostuksenkohteisiin sekä usein myös passiivisuus sosiaalisessa vuorovaikutuksessa. ADHD siirrettiin Yhdysvalloissa käytettävässä tautiluokituksessa vuonna 2013 käyttäytymishäiriöiden luokasta aivojen kehityksellisten häiriöiden luokkaan.New Diagnostic Criteria for ADHD: Subtle but Important Changes. http://www.helpforadd.com/2013/june.htm 

ADHD-oireet lisäävät huomattavasti alisuoriutumisen, köyhyyden, vakavien onnettomuuksien, ahdistuksen, masennuksen ja itsetuhoisuuden riskiä.Thomas E. Brown (2006). Attention Deficit Disorder: The Unfocused Mind in Children and Adults. Yale University Press. pp. 246-247, 302-307 Vuonna 2006 julkaistun tutkimuksen mukaan vain 56 prosenttia 30-vuotiaista ADHD-henkilöistä kävi kokopäivätöissä, kun verrokeilla vastaava prosenttiosuus oli 73. Työttömyyttä esiintyi kymmenen kertaa enemmän kuin verrokeilla, ahdistuksesta kärsivien määrä oli nelinkertainen ja masennuksesta kärsivien määrä kaksinkertainen verrokkeihin nähden.Katarina  Michelsson: Elämä ei aina ole helppoa mutta nautin joka hetkestä.” AD/HD - Seurantatutkimus 30-vuoden ikään asti. ADHD-lehti 4/2006. Sivu 17. http://www.adhd-liitto.fi/sites/default/files/adhd4_2006sosiaaliturva.pdf  ADHD-oireista ihmistä voidaan tukea esimerkiksi neuvonnalla ja henkilökohtaisella ohjauksella. Lääkkeet tuovat joillekin helpotusta oireisiin, mutta tutkimusten mukaan osalla positiiviset vaikutukset katoavat pitkällä aikavälillä.Hazell P (July 2011): "The challenges to demonstrating long-term effects of psychostimulant treatment for attention-deficit/hyperactivity disorder". Current Opinion in Psychiatry 24 (4): 286–90.

 Esiintyvyys 
Tarkkavaisuushäiriöt ovat yleisimmin diagnosoituja neurologisia häiriöitä, sillä niitä esiintyy jopa 3–6 prosentilla suomalaisista lapsista. Kansainvälisten tutkimusten perusteella voi arvioida, että Suomessa on 50 000–100 000 ADHD-oireista kärsivää aikuista.Aikuisen ADHD jää lähes aina tunnistamatta ja hoitamatta Yle 25.1.2014. Häiriö on liitetty tyypillisesti poikiin ja miehiin, mutta viimeisimpien tutkimusten mukaan ADHD on lähes yhtä yleinen tytöillä ja naisilla. Naisilla ADHD esiintyy kuitenkin tyypillisesti sen inattentiivisena muotona, kun taas ylivilkas ja impulsiivinen käyttäytyminen on yleisempää miehillä.

 Oireet 

ADHD voi ilmetä muun muassa seuraavanlaisina oireina:

keskittymisvaikeudet, ajatusten harhailu, huolimattomuusvirheiden runsas esiintyminen
työmuistin häiriöt ja unohtelu
uusien tehtävien aloittamisen vaikeus
vaikeus toimia järjestelmällisesti ja pitkäjännitteisesti 
harkitsemattomuus eli impulsiivisuus
mielialojen ailahtelu
toistuva stimulaation etsiminen, taipumus pitkästyä, kärsimättömyys
vaikeus toimia yleisesti odotettujen mallien mukaan
mahdollisesti tavallista suurempi luovuus ja intuitiivisuus
alisuoriutumisen tunne ja tunne siitä, että asiat eivät ole hallinnassa.Päivi Hakala: Diagnosointikriteereitä. http://paivitasala.wordpress.com/testeja/tarkkaavaisuushairio/http://www.oireet.fi/adhd.html

 Ylivilkkaus ja impulsiivisuus 
Eräs tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö ADHD:n keskeisimmistä oireista ovat levottomuus tai hermostuneen oloinen energisyys, joka purkautuu esimerkiksi vaelteluna, sormilla naputteluna, istuma-asennon vaihteluna, toistuvana pöydästä tai huoneesta poistumisena, paikallaan olon aiheuttamana ärtyisyytenä tai ylettömänä puhumisena ja jatkuvana ”menossa olemisena”.ADHD (Aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriö). Matti Huttunen 10.11.2011. Terveyskirjasto. http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk00353/

Ylivilkkauden ja elämyshakuisuuden ajatellaan johtuvan siitä, että ihminen yrittää nostaa aivojensa vireystilaa aktiivisen toiminnan ja voimakkaiden aistiärsykkeiden avulla. Esimerkiksi liikehtiminen auttaa usein ADHD:tä sairastavia suorittamaan keskittymistä vaativia tehtäviäMatti Mielonen: ADHD-lapsi keskittyy parhaiten, kun saa kiemurrella ja keinahdella. Helsingin Sanomat 20.4.2015 http://www.hs.fi/tiede/a1305948036249 .

Ihmisellä, jolla on ADHD, saattaa ilmetä taipumusta sanoa mitä mieleen juolahtaa harkitsematta huomautuksen ajoitusta tai tilanteeseen sopivuutta. Impulsiivisuus saattaa ilmetä myös toiminnassa esimerkiksi impulsiivisena rahankäyttönä, suunnitelmien äkillisenä muuttamisena tai taipumuksena ottaa suuria riskejä.

On ajateltu, että häiriön inattentiiviseen tyyppiin ei liity huomattavaa ylivilkkautta tai impulsiivisuutta, vaan siinä ovat keskiössä keskittymisen ja toiminnanohjauksen vaikeudet. Tulkinta voi muuttua ottaessa huomioon impulssikontrollin roolin keskittymisessä ja toiminnanohjauksessa.

 Oppimis- ja keskittymisvaikeudet 
Oppimis- ja keskittymisvaikeudet kuuluvat sekä ADHD:n keskeisimpiin oireisiin. Keskittymisvaikeudet haittaavat usein opiskelua. Inattentiivisessa tarkkaavuushäiriössä opiskelijan tarkkaavaisuus saattaa kohdistua oppimisen sijaan siihen, mitä luokassa tai omissa mielikuvissa tapahtuu. Tietojen ja taitojen oppiminen saattaa vaatia moninkertaisesti aikaa neurologisesti tyypillisiin verrattuna. Useimmat alisuoriutuvat opinnoissaan suhteessa älykkyyteensä, vaikka osa pystyykin kompensoimaan lahjakkuudellaan tarkkaavuuden ongelmia. Opintojen keskeyttäminen tai venyminen on hyvin tyypillistä, ja univaje, stressi ja masennus lisäävät oireita. Vuonna 2006 julkaistun tutkimuksen mukaan vain 20 prosenttia kolmikymmenvuotiaista ADHD-henkilöistä oli suorittanut ylioppilastutkinnon verrokkiryhmän prosenttiosuuden ollessa lähes 70Katarina  Michelsson: Elämä ei aina ole helppoa mutta nautin joka hetkestä.” AD/HD - Seurantatutkimus 30-vuoden ikään asti. ADHD-lehti 4/2006. Sivu 16. http://www.adhd-liitto.fi/sites/default/files/adhd4_2006sosiaaliturva.pdf .

Keskittymisvaikeudet, työmuistin häiriöt, ylikeskittyminen sekä arjen hallintaa heikentävät organisointi- ja oman toiminnan ohjaamisen vaikeudet aiheuttavat usein huomattavaa haittaa ADHD-henkilöillä. ADHD onkin yhteydessä heikompaan suoriutumiseen työelämässä ja WHO:n laatima kartoitus on osoittanut, että ilman hoitoa jäävillä ADHD-oireisilla on valtaväestöä merkittävästi suurempi riski joutua työttömäksi.Työpiste-verkkolehti 22.5.2012, viitattu 5.7.2013 

 Sosiaaliset suhteet 
ADHD:n liitännäisoireisiin saattaa kuulua vaikeuksia sosiaalisissa taidoissa ja epäonnistuminen ihmissuhteiden luomisessa. Varsinkaan lapsuusiällä ADHD-henkilöt eivät välttämättä impulsiivisuutensa takia osaa reagoida ikätasoonsa sopivalla tavalla. Tarkkaavuuden haasteiden vuoksi henkilöltä voi myös jäädä kokonaan huomaamatta selkeitä sosiaalisia vihjeitä, muiden tunnetiloja tai ilmeitä. Lisäksi he saattavat tulla harkitsematta sanoneeksi mieleen juolahtavia asioita. Nämä johtavat helposti ristiriitoihin ja muihin ongelmiin ystävyyssuhteissa, ja lapsi saattaa epäoikeutetusti saada laiskan, ilkeän tai tyhmän leiman.

Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö- eli ADHD-oireisilla impulsiivisuus ja ylivilkkaus saavat heidät usein reagoimaan voimakkaasti toisten
tekemisiin ja sanomisiin. Tästä seuraa helposti riitatilanteita ja ryhmän ulkopuolelle jäämistä. Hyperaktiivisuuteen ja impulsiivisuuteen taipuvaisilla ADHD-henkilöillä on korkeampi riski aggressiiviseen käyttäytymiseen ja muiden ihmisten lähestymiseen sopimattoman tunkeutuvalla tavalla.

Häiriön inattentiivisen tyypin osalta vaikeudet ikätovereiden kanssa korostuvat etenkin esikoulu- ja kouluiässä, kun lapsi ei ymmärrä ohjeita eikä seuraa tapahtumia samalla tavalla kuin muut, eikä huomaa koska on hänen vuoronsa, tai reagoi liian myöhään tai väärällä tavalla. Tällöin hän joutuu ryhmässään helposti naurunalaiseksi. Varsinkin inattentiivisessa ADHD:ssä saattaa esiintyä myös sosiaalista passiivisuutta ja vetäytymistä ystävyyssuhteista. Tämä voi johtaa hitauteen ystävyyssuhteiden luomisessa, mikä saattaa vastata autistiseen triadiin kuuluvia sosiaalisen vuorovaikutuksen poikkeavuuksia.Anu Vallinkoski: Vää­ri­nym­mär­ret­ty ADHD. Yliopisto-lehti 16/2006. https://www.helsinki.fi/fi/uutiset/vaarinymmarretty-adhd#.V8WmApxbN7Y.facebook

 Positiivisia piirteitä 
ADHD-henkilöt ovat usein keskimääräistä luovempia, rohkeampia tai innostuvampia. Myös sinnikkyys on saattanut kehittyä keskimääräistä paremmin, koska moni on joutunut ponnistelemaan tavallista enemmän esimerkiksi koulutöissä.

 Oirekuvan muuttuminen aikuisiällä 
Aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriöön liitettyjä oireita on kuvattu diagnostisissa arviointimenetelmissä usein oireina, jotka ovat tyypillisiä lapsuus- ja nuoruusiässä. Osa oireista vähenee tai lievittyy tyypillisesti iän myötä, mutta niitä jää eri arvioiden mukaan 50–70 prosentille aikuisista. Oman toiminnan suunnitteluun, aloittamiseen ja organisointiin liittyvät vaikeudet usein jopa korostuvat aikuisena vaikeuttaen muun muassa työssä selviytymistä. Lisäksi ikääntyminen ja naisilla vaihdevuodet lisäävät jälleen oirehtimista.

Aikuisena oirekuva myös yleensä muuttuu jonkin verran. ADHD:hen liittyvä levoton olo purkautuu lapsilla usein yliaktiivisuutena, mutta aikuiset ovat usein oppineet kätkemään levottomuutensa ja vilkkautensa. Aikuiset käyttävät myös tyypillisesti lapsuudesta ja nuoruudesta poikkeavia keinoja levottomuutensa hallinnassa. Aikuisuuteen liittyvä velvollisuuksien tiedostaminen ja opitut selviytymiskeinot saattavat johtaa myös siihen, että oirekuva ei näy selvästi ulospäin, vaikka se aiheuttaakin yksilölle suurta toiminnallista haittaa. Myös korkea älykkyys voi toimia kompensoivana tekijänä, jolloin ADHD:tä on vaikea huomata ulkoa päin.

 Riskikäyttäytyminen 

ADHD lisää riskiä riippuvuutta aiheuttavaan käyttäytymiseen, kuten liialliseen työntekoon, shoppailuun, uhkapelien pelaamiseen, syömiseen tai päihteiden käyttöön. Monella päihteiden väärinkäyttäjällä on diagnosoimaton ADHD.Anna Bratt Fynd löser gåtan adhd 8.9.2009/ 9.9.2009 

ADHD:hen liittyvä impulsiivisuus ja hyperaktiivisuus lisäävät joillakin henkilöillä taipumusta väkivaltaiseen ja muuhun rikolliseen toimintaan. ADHD onkin erittäin yleinen vankien keskuudessa; lähes puolella Suomen vangeista on arvioitu olevan ADHD. Jokela Markus (2006) Perimä ja ympäristö antisosiaalisuuden kehityksessä. Teoksessa  Honkatukia, Päivi  & Kivivuori, Janne (toim.) (2006) Nuorisorikollisuus - Määrä, syyt ja kontrolli. Nuorisotutkimusverkosto, Nuorisotutkimusseura, julkaisuja 66. Nuorisoasiain neuvottelukunta, julkaisuja 33.  ISSN 0357-0126

 Yksilölliset erot, liitännäisoireet ja rinnakkaissairaudet 

ADHD:n oireiden ilmenemismuoto vaihtelee yksilöiden välillä. Ihminen, jolla on ADHD, voi olla esimerkiksi tapaturma-altis ylivilkas ”sählääjä”, impulsiivinen ”koheltaja”, flegmaattinen ”unelmoija” tai näiden yhdistelmä. Unettomuutta ja päiväaikaista väsymyksen tunnetta esiintyy liitännäisoireina 70 prosentilla potilaista, ja nämä liitännäiset pahentavat ADHD-oireita. Unirytmi on tyypillisesti sekaisin siten, että nukkumaanmeno viivästyy ja herääminen on tuskallista ja varsinkin aamulla toimintakyky on heikompi kuin illalla.

ADHD-oireisilla on muuta väestöä useammin muitakin neurologisia oireita, kuten levottomat jalat -oireyhtymää ja Aspergerin oireyhtymää. Lukihäiriöt ja muut oppimisvaikeudet ovat myös yleisempiä. Myös mielenterveydelliset ongelmat kuten masennus ovat yleisiä. Masennus johtuu usein oireiden aiheuttamista epäonnistumisista opiskelussa tai työelämässä, joten se saattaa parantua samalla kun ADHD:tä ryhdytään hoitamaan.

 ADHD:n ilmeneminen eri sukupuolilla 
Pojilla ADHD:tä diagnosoidaan kolme kertaa enemmän kuin tytöillä. Sukupuolesta riippumatta aikuisilla tyypillisin ADHD:n muoto on ADHD-C, johon kuuluu niin tarkkaavaisuusoireita kuin myös impulsiivisuus- ja yliaktiivisuusoireita. 2010-luvulla alkoi yleistyä osittain virheellinen käsitys, että tytöillä ja naisilla esiintyisi pääosin ADHD:n inattentiivista muotoa. Tytöillä vaikuttavat myös usein rooliodotukset, joiden seurauksena tytön yliaktiivisuutta ei useinkaan ensimmäisenä oleteta ADHD:ksi. Tytöillä tyypillinen yliaktiivisuuden oire on yltiömääräinen puheliaisuus.

 Diagnoosi 
ADHD:n ydinoireita ovat keskittymisen ja tarkkaavaisuuden ongelmat sekä ylivilkkaus ja impulsiivisuus. Nämä oireet voivat esiintyä joko yhdessä tai erikseen, ja henkilöllä voi olla eri vaikeusasteita oireiden välillä. 

Keskittymishäiriön pääoireita ovat tarkkaavaisuuden vaikeudet, hyperaktiivisuus ja impulsiivisuus:
Keskittymättömyys
Usein kyvytön keskittymään tarkasti yksityiskohtiin tai tekee huolimattomia virheitä läksyissä, töissä tai muussa aktiviteetissa
Usein ongelmia keskittymiskyvyn säilyttämisessä leikeissä tai tehtävissä
Usein ei tunnu kuuntelevan puhuttaessa
Usein ei seuraa ohjeita eikä kykene saattamaan loppuun läksyjä, koulutehtäviä tai töitä työpaikalla (esim. keskittyminen herpaantuu, "eksyy sivuraiteille")
Tehtävien ja toimien organisointi on usein vaikeaa
Välttelee usein tehtäviä, jotka vaativat pitkää keskittymiskykyä
Hukkaa usein tarpeellisia esineitä (esim. koulumateriaaleja, kirjoja, työkaluja, avaimet, lompakko, silmälasit)
Häiriintyy usein helposti ärsykkeistä
Usein unohteleva arkisissa tehtävissä
Ylivilkkaus ja impulsiivisuus
Usein hypistelee käsiään, heiluttelee tai tärisyttää jalkojaan tai yleisesti vaikeuksia pysyä paikoillaan
Usein poistuu paikaltaan tilanteissa, joissa paikallaan istuminen on odotettua
Usein juoksentelee tai kiipeilee tilanteissa, joissa se ei ole soveliasta (aikuisten tapauksessa levottomuuden tunnetta)
Usein kyvytön leikkimään tai osallistumaan rauhalliseen toimintaan hiljaisesti
On usein ”menossa”, tunne kuin "sisällä olisi moottori"
Usein ylenmääräistä puheliaisuutta
Usein vastaa kysymykseen ennakkoon
Usein vaikeuksia odottaa vuoroaan
Usein keskeyttää tai häiritsee muita (esim. kesken keskustelujen, pelien)

DSM-IV:n mukainen diagnoosi edellyttää vähintään kuusi kohdan 1 tai 2 oiretta. ICD-10 mukainen diagnoosi edellyttää vähintään kuusi kohdan 1 oiretta ja vähintään kuusi kohdan 2 oiretta.the National Collaborating Centre for Mental Health (NCCMH). The NICE Guideline on Diagnosis and Management of ADHD in Children, Young People and Adults. http://www.rcpsych.ac.uk/files/samplechapter/niceadhdsc.pdf  Joidenkin oireiden tulee ilmetä jo ennen seitsemää ikävuotta. Oireiden tulee esiintyä vähintään kahdessa ympäristössä, esimerkiksi sekä kotona että koulussa. Täytyy olla selkeitä kliinisiä vaikeuksia sosiaalisissa suhteissa, kouluympäristössä tai työelämässä.

On myös lääkäreitä, jotka tekevät lopullisen diagnoosin sen perusteella, vähentääkö metyylifenidaatti heidän oireitaan. Tässä ongelmaksi saattaa muodostua se, että moni ADHD-lääke väärällä annostuksella voi jopa lisätä ADHD-oireita. Lisäksi lääkeaineen imeytymisnopeudella ja aivojen dopamiiniherkkyydellä saattaa olla vaikutuksia lääkkeen vaikutukseen.

Onnistunut diagnosointi vaatii lääkärin tai työryhmän, jolla on sekä psykiatrian että neurologian erityisosaaminen. Lääkärin tulee olla hyvin asiaan perehtynyt ja mielellään kokenut. Masennustila, kaksisuuntainen mielialahäiriö, ahdistuneisuushäiriö, päihteiden väärinkäyttö, skitsofrenia tai persoonallisuushäiriö saatetaan sekoittaa helposti tarkkaavaisuushäiriöön. Virhediagnooseja sattuu molempiin suuntiin. Erityisesti vaativa ja epävakaa persoonallisuus ovat erotusdiagnostisesti tärkeät. Lisäksi aivovamman ja erillisen unihäiriön mahdollisuudet tulee sulkea pois.Tarkkaavuushäiriö aikuisiässä. JYRKI KORKEILA JA PEKKA TANI. http://www.terveysportti.fi/xmedia/duo/duo94750.pdf ADHD saatetaan diagnosoida myös masennukseksi. On ilmeistä, että erilaisia ylivilkkaustapauksia diagnosoidaan liian väljin perustein perusterveydenhuollossa, ja aloitetaan lääkityksiä myös liian kevyesti. Tämä johtuu muun muassa pätevän henkilöstön puutteesta ja kiireestä.

Skitsofreniaa lukuun ottamatta lähes kaikkia edellä mainittuja esiintyy varsin runsaasti tarkkaavaisuushäiriön liitännäisoireena. Psykiatrinen oireilu on sitä vaikeampaa mitä vanhemmaksi potilas on päässyt ilman oikeanlaista hoitoa. Tarkkaavuushäiriö on erotettavissa muista häiriöistä, joilla on vastaavia tai päällekkäisiä oireita.

ADHD voidaan sekoittaa tilaan, josta on käytetty nimitystä pinnistelijän syndrooma. Tähän kuuluvat vaativan persoonallisuuden piirteet, niin sanottu itse aiheutettu tarkkaavaisuushäiriö sekä stressin tai yleisen ahdistuneisuushäiriön oirekuvaa. Tähän tilaan ei ADHD-lääkityksestä ole hyötyä. Toinen asia, joka aiheuttaa diagnostisia vaikeuksia, on liiallisen ruutuajan aiheuttama levottomuus.

Suomessa ADHD:n ylidiagnostikkaa ja ylilääkitystä arvellaan 2020-luvulla todennäköisesti olevan huomattavasti enemmän kuin alidiagnostiikkaa; on tapauksia, jossa monia muita keskittymisongelmia tulkitaan ADHD:ksi. Tämä voi professori Andre Souranderin mukaan voi johtua siitä, että perusterveydenhuollossa on puutteita, mikä tekee mahdottomaksi lasten oireilun ennaltaehkäisyn ja arvioinnin muilta osin kuin nykyään hyvin tunnetun ADHD:n osalta. Professori Jyrki Korkeila lisää, että diagnoosi voi olla ajassa identiteettikysymys sikäli, että sen voi kenties tavallaan tulkita sekulaariksi synnin anteeksiantoprosessiksi.

 Syyt 

ADHD:tä pidetään keskushermoston epänormaalista toiminnasta johtuvana häiriönä. Etenkin otsalohkojen etuaivokuoren toiminta poikkeaa normaalista. ADHD-potilaiden aivoissa on havaittu puutetta dopamiinista, jonka tehtävänä on edistää vireyttä ja motivaatiota, tehostaa oppimista, säädellä tunteita ja tahdistaa ihmisen sisäistä kelloa.Evaluating Dopamine Reward Pathway in ADHD, tiivistelmä, JamaTaru Mustonen: Tupakkariippuvuuden neurobiologinen tausta. Duodecim 2004;120(2):145-52.Prisma studio, Jakso 32/258: Prisma Studion ihmiskoe - näin treenaat ajan arviointia. Ensiesitys ti 3.12.2013 klo 20.00 Yle TV1 ADHD-oireisten ihmisten aivojen toiminnassa voidaan havaita alueellisia aivotoiminnan puutoksia sekä aivojen muuta toiminnallista poikkeavuutta työmuistia vaativien tehtävien suorittamisen aikanaAikuisen ADHD. Diagnoosista hoitoon. Anniina Koski ja Sami Leppämäki. Suomen lääkärilehti 48/2013. http://www.potilaanlaakarilehti.fi/site/assets/files/11074/sll482013-3155.pdf .

ADHD:hen liittyy myös tavallista suurempaa hitaiden aivoaaltojen määrää ja pienempää nopeiden aivoaaltojen määrää. Suuren norjalaistutkimuksen mukaan ADHD-potilaiden aivot ovat kauttaaltaan hieman verrokkien aivoja pienemmät, ja ero on suurimmillaan lapsuudessaTutkimus: ADHD-potilailla on muita hitusen pienemmät aivot. 16.2.2017. http://www.iltalehti.fi/terveys/201702162200071647_tr.shtml.

Länsimaissa tehtyjen kaksos- ja adoptiotutkimusten perusteella perinnölliset tekijät selittävät lapsuus- ja nuoruusiässä 60–90 prosenttia ADHD-alttiudesta.Biederman J. Attention-deficit/hyperactivity disorder: a selective overview. Biol Psychiatry 2005;57:1215-20. Muitakin aiheuttajia on tunnistettuhttp://www.continuingedcourses.net/active/courses/course003.php, esimerkiksi niin sanotut hormonihäiritsijät voivat aiheuttaa ADHD:täMartine Bellanger et al: Neurobehavioral Deficits, Diseases, and Associated Costs of Exposure to Endocrine-Disrupting Chemicals in the European Union. J Clin Endocrinol Metab. 2015 Apr; 100(4): 1256–1266. Taulukko 5. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4399309/#B24.

Tutkijat uskovat, että suuressa osassa tapauksista ADHD johtuu lukuisten eri geenien yhdistelmistä, joista useat vaikuttavat dopamiinin kulkeutumiseen aivoissa Gizer, IR.; Ficks, C.; Waldman, ID. (Jul 2009). "Candidate gene studies of ADHD: a meta-analytic review". Hum Genet 126 (1): 51–90. http://link.springer.com/article/10.1007/s00439-009-0694-x. On huomattu, ADHD-diagnoosin saaneilla esiintyy aivojen keskiosassa sijaitsevassa motivaatiota ylläpitävässä palkitsemiskeskuksessa tavallista vähemmän dopamiinia. Löydon tehneen Nora D. Volkowin mukaan tämä selittäisi ADHD-oireet sekä sen, miksi dopamiinin takaisinottoa estävät lääkkeet vähentävät niitä.
 Volkowin mukaan myös ADHD-oireisten palkitsemisjärjestelmä sammuu tavanomaista nopeammin, mikä selittää häiriön poikkeuksellista yleisyyttä päihteiden väärinkäyttäjien keskuudessa.

Myös noradrenaliinin puute on todettu yhdeksi ADHD:n aiheuttajista. Viime aikoina on myös nostettu esille, että osa tarkkaavaisuushäiriöisiksi epäillyistä lapsista yksinkertaisesti nukkuu liian vähän, jolloin unideprivaatio voi selittää osan oireista.Rintahaka, P., Nuorten neuropsykiatriset häiriöt – ADHD, Aspergerin oireyhtymä ja unihäiriöt [Nuorisolääketiede]. Duodecim, 2007. 123, 215–222.Sadeh, A., R. Gruber, and A. Raviv, Sleep, Neurobehavioral Functioning, and Behavior Problems in School-Age Children. Child Development, 2002. 73(2), 405-417. Unihäiriöt ovat toisaalta myös yksi yleisimmistä liitännäisoireista ADHD:ssä, ja pahentavat oireita entisestään.

Myös serotoniinin ja tulehduksiin liittyvien välittäjäaineiden uskotaan vaikutavan ADHD:n taustalla. Aikaisemmin epäiltiin, että ADHD:n voisi laukaista myös päähän kohdistunut isku, mutta enemmistöllä tautipotilaista ei ole tähän liittyvää fysikaalista historiaa, jolla teoria olisi voitu todistaa.
Geenivirheet haittaavat muun muassa rasvojen aineenvaihduntaa, minkä seurauksena ADHD:tä potevilla on johdonmukaisesti havaittu olevan puutetta omega-3-rasvahapoista, vaikka niiden saanti ruoasta on normaalia. Uusimmissa tutkimuksissa on näyttöä myös aivojen eri alueiden mahdollisista glukoosiin liittyvistä puutteista. Geenivirheet saattavat estää rasvahappojen aineenvaihduntaa säätävien saturaasi- ja elongaasientsyymien toimintaa maksassa ja aivoissa.

Hollantilaisen tutkimuksen mukaan osalla lapsista ruoka-aineallergiat voivat pahentaa oireita. Tutkimuksessa oli sata lasta, joista osa sai tiukan ruokavalion, joka koostui riisistä, lihasta, kasviksista, päärynöistä ja vedestä. Verrokkiryhmä sai syödä vapaasti. Viiden viikon jälkeen tehdyssä analyysissä 60 prosentilla oireet vähenivät. Oireet voimistuivat, kun ruokavaliota alettiin laajentaa. Tunnetun ADHD-tutkijan Russell Barkleyn mukaan ruokavalio ei aiheuta ADHD:tä, eikä sillä voi myöskään hoitaa ADHD:n oireita.

On myös esitetty kirjallisuuskatsauksen avulla, että raudanpuutos voisi olla yhteydessä ADHD-oireistoon.

 Hoito 

pienoiskuva|Metyylifenidaattia sisältävä lääkevalmiste.
ADHD:tä sairastavia voidaan tukea niin sanotulla psykososiaalisella hoidolla kuten neuvonnalla ja henkilökohtaisella ohjauksella.  

Hermoston rauhoittamiseen kehitetty niin sanottu biopalautehoito (neurofeedback) vaikuttaisi olevan suhteellisen tehotonta.

ADHD:tä on yritetty hoitaa myös lääkkeillä jo vuodesta 1937. Suomessa ensimmäinen ADHD-lääkkeen myyntilupa annettiin vuonna 2003.Lääkkeiden käyttö lisääntyy  Helsingin Sanomat 16.1.2014 Vuonna 2007 julkaistun laajan ADHD-lasten seurantatutkimuksen mukaan lääkehoito tai lääkehoidon ja ADHD-valmennuksen yhdistelmä oli ensimmäiset kaksi vuotta tehokkaampaa kuin pelkkä ADHD-valmennus, mutta kolmantena vuonna lääkehoitoa tai lääkehoidon ja valmennuksen yhdistelmää saaneet lapset eivät enää pärjänneet paremmin kuin pelkkää valmennusta saaneet.PETER S. JENSEN et al: 3-Year Follow-up of the NIMH MTA Study. Journal of the American Academy of Child & Adolescent Psychiatry. Volume 46, Issue 8 , Pages 989-1002, August 2007. http://www.journals.elsevierhealth.com/periodicals/jaac/article/S0890-8567%2809%2961550-1/abstract Aikuisilla lääkehoito auttaa ainakin lyhyellä tähtäyksellä etenkin LPHN3-geenin kantajia, joita on noin 10 prosenttia kaikista tapauksistaArcos-Burgos M, Muenke M (November 2010). "Toward a better understanding of ADHD: LPHN3 gene variants and the susceptibility to develop ADHD". Atten Defic Hyperact Disord 2 (3): 139–47. http://link.springer.com/article/10.1007/s00439-009-0694-x, mutta lääkehoidon tuloksellisuudesta pitkällä aikavälillä ei ole vakuuttavaa näyttöä. Yhden tutkimuksen mukaan lääkkeillä olisi tehoa vielä pitkänkin hoitojakson jälkeen, toisen tutkimuksen mukaan lääkkeiden teho katoaa toleranssin kehittyessä, ja kolmannen tutkimuksen mukaan lääkkeistä on pitkällä aikavälillä pelkkää haittaa.

ADHD:n hoidossa yleisimmin käytetyt lääkkeet sitoutuvat dopamiinin ja noradrenaliinin siirtäjiin hermosolujen solukalvolla ja estävät kyseisten aineiden takaisinottoa soluun. Lääkkeet ovat stimuloivia eli piristäviä substansseja, vaikka niillä onkin rauhoittava vaikutus ADHD:tä sairastaviin. ADHD:n hoitoon käytettävien piristävien lääkkeiden määräämistä valvotaan tarkemmin kuin rauhoittavien lääkkeiden määräämistä, vaikka rauhoittavien huumekäyttö on paljon yleisempää.Matti O. Huttunen: Lääkkeiden väärinkäyttö. Terveyskirjasto 23.7.2008. http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=lam00017 LÄÄKKEET JA SEKAKÄYTTÖ. Irti huumeista ry:n verkkosivusto. http://www.irtihuumeista.fi/tietoa_ja_tukea/huumausaineet/laakkeet_ja_sekakaytto Lääkkeiden väärinkäyttö. http://www.paihdelinkki.fi/viittomakielinen-tietopankki/laakkeiden-vaarinkaytto 

Suomessa on todettu vuonna 2025 kliinisen tutkimuksen perusteella ylilääkitystä käytettävän erityisesti pojille. On tosin huomattava, että potilaiden sitouttamisessa kaikkeen lääkehoitoon yleensäkin liittyy ongelmia.  

Suomessa yleisin hoitoon käytetty lääke on metyylifenidaatti, jonka on todettu parantavan vireystilaa, aloite- ja keskittymiskykyä sekä tarkkaavaisuutta. Lääkevalmisteita ovat (Concerta), joka on lääkkeen kapselirakenteen vuoksi hitaammin imeytyvänä pitempivaikutteinen (noin 12 tuntia) kuin aiemmin eniten käytetty valmiste Ritalin (noin 1,5–4 tuntia). Edellisen etu on vaikutuksen pitkäkestoisuus, joka kuitenkin joitakin häiritsee. Jälkimmäinen on paremmin säädeltävissä, mutta sitä käyttäessä lääkeainepitoisuudet vaihtelevat enemmän.

Metyylifenidaatin käyttöön liittyvistä haittavaikutuksista tavallisimpia ovat ruokahaluttomuus, ärtyneisyys, unettomuus ja vatsavaivat. Harvinaisempia haittavaikutuksia ovat verenpaineen nousu, sydämen tiheälyöntisyys, painajaiset, ihottuma ja maksamyrkytys.Matti O. Huttunen, Tarkkaavuushäiriön lääkehoito. Lääkkeet mielen hoidossa 23.7.2008. 

Yleisesti ensin kokeillaan metyylifenidaattia, ja jos tämä ei anna hyvää hoitovastetta, siirrytään useimmiten atomoksetiinia sisältävään lääkkeeseen (Strattera), joka estää pelkästään noradrenaliinin takaisinottoa. Noradrenaliinia ja dopamiinia vapauttavaa ja neuronien viestintää kiihdyttävää dekstroamfetamiinia käytetään Suomessa edelleen kovin harvakseltaan, vaikka metyylifenidaattilääkitys ei antaisikaan riittävää hoitovastetta tai aiheuttaisi liikaa haittavaikutuksia. Käytäntönä on, että ennen hoidon aloitusta tehtäisiin diagnoosi sekä neuropsykologiset tutkimukset ja että niidenkin perusteella kyse olisi ADHD:stä. ADHD:n yhteydessä esiintyy usein samanaikaisesti esimerkiksi masentuneisuutta ja päihdeongelmaa, jotka saattaisi olla aihetta yrittää hoitaa ennen ADHD:n hoitamista. Toisaalta masennus saattaa parantua tai lievittyä myös itsestään, jos potilas saa elämänsä järjestykseen oikean lääkityksen avulla. Joidenkin sellaisten potilaiden, joiden masennusta ja ahdistuneisuutta on yritetty hoitaa tuloksetta, ovat saaneet ADHD-lääkkeestä apua myös masennus- ja ahdistusoireisiin.

Yleisesti käytetyt stimulantit
Metyylifenidaatti
Dekstroamfetamiini
Bupropioni
Levoamfetamiini (ei myyntilupaa Suomessa)

Yleisesti käytetyt ei stimulantit
Atomoksetiini

Harvoin käytetyt lääkkeet
Modafiniili
Venlafaksiini
Metamfetamiini (ei myyntilupaa Suomessa)
Trisykliset masennuslääkkeet
Reboksetiini
Pirasetaami
Moklobemidi

Verenpainelääkkeet 
Guanfasiini
Klonidiini

 Historiaa 

ADHD tunnettiin aiemmin nimellä MBD (nimitys tulee sanoista minimal brain dysfunction, joka tarkoittaa lievää aivotoiminnan häiriötä). Yhdysvalloissa on kuitenkin käytetty termiä tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö jo vuodesta 1968. ADD erotettiin omaksi oireistokseen vuonna 1987. Vuonna 1994 ADHD jaettiin alatyyppeihin ja ADD-termi muuttui muotoon ADHD-I.

ADHD on tunnettu jo pitkään. Ensimmäinen luotettava oireenkuvaus on vuodelta 1775.http://jad.sagepub.com/content/early/2012/02/05/1087054711432309  Alexander Crichton esitteli ”rauhattoman mielen” kirjassaan vuonna 1798.An Early Description of ADHD (Inattentive Subtype): Dr Alexander Crichton and `Mental Restlessness' (1798) Child and Adolescent Mental Health, Volume 6, Number 2, May 2001 , s. 66–73(8)p 271, An inquiry into the nature and origin of mental derangement: comprehending a concise system of the physiology and pathology of the human mind and a history of the passions and their efects. Lääketieteellisenä diagnoosina tarkkaavuushäiriö on ollut tunnettu noin sata vuotta, vaikka luotettavat oireiden kuvaukset ovatkin vanhempaa perua. Monet vaihtuvat yhteiskunnalliset suuntaukset ovat vaikuttaneet diagnoosin ymmärtämiseen ja sen kehittymiseen.Suominen S. Tarkkaavuushäiriön (ADHD) kehittyminen lääketieteelliseksi diagnoosiksi. Sosiaalilääketieteellinen aikakauslehti 2003:10:68–83. http://koti.welho.com/sausuomi/pdf/Suominen_2003_40_68_83.pdf 

Tarkkaavuushäiriöstä käytävä kansainvälinen keskustelu kärjistyi 2000-luvun alkuvuosina. Diagnoosin vastustajien mukaan tarkkaavaisuushäiriö oli ylidiagnostisoitu häiriö. Lisäksi he epäilivät, ettei lääkitys olisi turvallinen hoitomuoto. Vastustajien mukaan luokkakokojen kasvattaminen ja se, ettei vanhemmilla ollut enää tarpeeksi aikaa kasvattaa lapsiaan johtaa ADHD-oireiden lisääntymiseen. Diagnoosin puolustajien mukaan ADHD-oireiden lisääntyminen oli näköharhaa, joka johtui siitä, että häiriötä oli opittu diagnosoimaan aiempaa paremmin, ja he pitivät lääkkeiden käyttämistä turvallisena.Suominen S. Tarkkaavuushäiriön (ADHD) monitieteiset selitysmallit – ristiriidasta yhteiseen ymmärrykseen? Sosiaalilääketieteellinen aikakauslehti 2006: 43 295–308. http://koti.welho.com/sausuomi/pdf/Suominen_181206.pdf

Pemoliinia (kauppanimi Cylert) käytettiin Yhdysvalloissa vuodesta 1975 vuoteen 2005. Lääke vedettiin markkinoilta mahdollisen yhteyden maksamyrkytykseen takia.Pemoline - Withdrawn due to liver toxicity risk. WHO Pharmaceuticals Newsletter (05). 2005 http://apps.who.int/medicinedocs/en/d/Js8120e/1.3.html#Js8120e.1.3  Ampakiinien tehokkuutta tutkitaan parhaillaan tarkkaavaisuushäiriön hoidossaFDA’s Psychiatric Division Has Rejected Cortex’s Request to Study CX717 in Phase IIb ADHD Study http://www.businesswire.com/portal/site/home/permalink/?ndmViewId=news_view&newsId=20071011005369&newsLang=en .

 Tunnettuja ADHD-oireisia

Bill Gates, Microsoftin perustaja
Richard Branson, Virgin Groupin perustaja
Aste, rap-artistiHaverinen, Rea: Suomalaisräppäri avoimena uutuuskirjassa: Sairastan ADHD:ta  Voice.fi. 31.7.2011.
 Jenny Lehtinen, radiotoimittaja
 Julianna Jokela, radiojuontaja
 Hopsin, rap-artistihttp://www.killerhiphop.com/killerhiphop-exclusive-hopsin-interview/
 Adam Levine, muusikkohttp://www.imdb.com/name/nm1747013/bio
 Jarmo Luttinen, taikuriInhimillinen tekijä, YLE 
 Matti Nykänen, mäkihyppääjä ja laulaja
 Ty Pennington, malli ja televisiojuontaja“You’re in Brilliant Company” - Learning Disabilities Association of Washington 
 Michael Phelps, olympiauimariMichaelis, Vicki: Built to swim, Phelps found a focus and refuge in water USA Today. 1.8.2008.
 Pilvi Hämäläinen, näyttelijä
 Sampo Kaulanen, yrittäjä
 will.i.am, rap-artisti, laulaja, musiikkituottaja, näyttelijä ja yksi The Black Eyed Peasin perustajajäsenistä.

 ADHD:n alatyypit 

DSM-V jaottelee ADHD:n kolmeen eri alatyyppiin:

sekä tarkkaavaisuusoireet että ylivilkkautta ja impulsiivisuutta (ADHD-C) 
pääasiassa tarkkaavaisuusoireita (ADHD-I)
pääasiassa ylivilkkaus- ja impulsiivisuusoireita (ADHD-H tai ADHD-HI)American Psychiatric Association (1994). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders DSM-IV.

ADHD-tutkimuksen edelläkävijä Russell Barkley on ehdottanut, että alatyypit esittävät saman häiriön (ADHD-C) eri vaikeusasteita täysin erilaisten alatyyppien sijaan. Lisäksi 30–50 prosentilla henkilöistä, joilla vaikuttaisi olevan ADHD-I, ei ole ADHD:tä lainkaan vaan kokonaan toisenlainen tarkkaavaisuushäiriö, joka toistaiseksi tunnetaan nimellä Sluggish cognitive tempo (SCT).Russell A. Barkley (2010). Taking Charge of Adult ADHD. The Guilford Press. pp. 34-36 ADHD-H-alatyyppiä esiintyy pääasiassa alle kouluikäisillä lapsilla, joista 90 prosentilla ilmenee riittävästi tarkkaavaisuusvaikeuksia täyttämään ADHD-C-tyypin diagnostiset kriteerit 5. ikävuoteen mennessä. Jäljelle jäävät 10 prosenttia ovat lievempi muoto ADHD-C-tyypistä. Samoin ADHD-I on lievempi muoto ADHD-C-tyypistä, ja 30–50 prosentilla tapauksista on todellisuudessa SCT. ADHD-I ja SCT esiintyvät samanaikaisesti noin puolella henkilöistä kummassakin häiriössä.Barkley, R. A. (2011, May 23). Distinguishing Sluggish Cognitive Tempo From Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder in Adults. Journal of Abnormal Psychology. Advance online publication. .

Kognitiivisen neurotieteen tutkija Adele Diamond on esittänyt, että ADHD-C, ADHD-I ja SCT ovat erillisiä häiriöitä ja että ADHD-I:n ydinongelma on työmuistissa ja ADHD-C:n itsesäätelyssä. Diamondin mukaan alatyypeillä on erilaiset neurologiset aiheuttajat. SCT-luokittelu taas on sovellettavissa ainoastaan tiettyyn alaryhmään ADHD-I-potilaista, joten SCT ja ADHD-I ovat eri häiriöitä.Adele Diamond (2005). Attention-deficit disorder (attention-deficit/ hyperactivity disorder without hyperactivity): A neurobiologically and behaviorally distinct disorder from attention-deficit/hyperactivity disorder (with hyperactivity). Cambridge University Press. http://www.devcogneuro.com/Publications/ADD.pdf

 Katso myös 

 Univelka
 Haastava käytös
 Käytöshäiriö
 Päihderiippuvuus
 Sikiön alkoholioireyhtymä
 ADHD-liitto

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 AD/HD nuorilla ja aikuisilla. PS-kustannus 2003.
 Aro, Tuija: Tarkkaavaisuushäiriöinen oppilas koululuokassa. Niilo Mäki instituutti 2003.
 Cleve, Elisabeth: Kaaoksesta kohti eheyttä: ADHD-lapsen tarina. WSOY 2003.

 Jokinen, Kristiina: ADHD-opas koulunkäyntiavustajille. PS-kustannus 2004.
 Lehtokoski, Anne: Aikuisen ADHD ja aivojen arvoitus. Tammi 2004.
 MBD ja ADHD: diagnosointi, kuntoutus ja sopeutuminen. PS-kustannus 2004.

 Tikkanen, Märta: Sofian oma kirja: MBD-lapsen tarina. Tammi 1998.
 Tikkanen, Märta: Sofia aikuisena: elämää MBD:n kanssa. Tammi 1998.
 Virta, Maarit – Salakari, Anita: ADHD-aikuisen selviytymisopas. Tammi 2012.

 Aiheesta muualla 

 ADHD:n diagnostinen haastattelu aikuisilla 
 Terveyskirjasto: ADHD (Aktiivisuuden ja tarkkaavaisuuden häiriö)
 ADHD-liitto ry
 Aikuisten ADD/ADHD-testi 
 Suomen ADHD-Aikuiset ry
 The History of ADHD: The first medical history ADHD - ADD Koncentrerat Digest
 Luentovideoita aiheesta aikuisten ADHD  Teens and Adults. CADDAC. 
 Ylen Elävä arkisto: ADHD – Duracell-pupuja ja takapulpetin haaveilijoita 
Richard Bransonin neuvoja ADHD:n hallintaan Inc.com.
Pohdintaa ADHD-lääkkeiden vaikutuksista Albert Einsteinin uraan Wall Street Journal.

Luokka:Neuropsykologia
Luokka:Neurologiset poikkeavuudet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit