Törnävä

Törnävä on Seinäjoen vanhin asuinalue, jossa sijaitsevat muun muassa Etelä-Pohjanmaan maakuntamuseo, Törnävän kartano, Törnävän kirkko, Hotelli Sorsanpesä, koulutuskeskus Sedun toimipiste, Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin psykiatrisia osastoja (Törnävän sairaala), Törnävän leirintäalue sekä Törnävän kesäteatteri. Alueen asukasluku oli 1 215 joulukuussa 2022.

Noin kolme kilometriä kaupungin keskustan eteläpuolella sijaitseva Törnävä on Seinäjoen maalaiskunnan entinen kuntakeskus. Alueella järjestetään vuosittain muun muassa Provinssirock.

 Nimi 
Törnävä on saanut nimensä Östermyran kartanon myöhempien vaiheiden myötä. Konkurssin ja huutokaupan vaiheiden jälkeen kartano päätyi vuonna 1904 Ilmajoen tuomiokunnan tuomari, hovioikeudenasessori Konstantin Törnuddin omistukseen. Törnudd antoi kartanolle sukunsa syntymäpitäjän Tyrnävän ruotsinkielisen nimen Törnävä.Mäki 1988, s. 9

 Historia 
 Östermyran ruukki ja kartano 
Kauppaneuvos Abraham Falander perusti vuonna 1798 Tikkukosken varteen Östermyran ruukin, jossa jalostettiin ensin suomalmia ja myöhemmin Ruotsista tuotettua vuorimalmia. Vuonna 1825 ruukin yhteyteen perustettiin ruutitehdas ja ruukin yhteyteen syntyi kartanoalue. 1880-luvulla Östermyrasta kehittyi suurmaatila, jonka yhtyedessä oli useita myllyjä, saha, tiilitehdas, meijeri ja oluttehdas. Östermyrassa oli myös karjanhoito- ja meijerikoulu sekä suuri kivinavetta. Östermyrasta muodostui suurmaatila loistokkaine kartanoineen, jotka loivat puitteet itsehallinnolle ja nykyiselle Seinäjoen kaupungille. Östermyra huutokaupattiin vuonna 1890.Mäki 1988, s. 7–8 1800-luvulla kaupanteko keskittyi Östermyraan, joka oli nuoren kunnan ydinkeskus. 1870-luvulla kaupanteon painopiste siirtyi Joupin, Jouppilan ja Nyykoolin seudulle.Mäki 1988, s. 10–11

 Liiketoiminnan kehittyminen 
Ensimmäinen maakauppa perustettiin Östermyraan jo 1860-luvun alussa. Asialla oli ruukin kirjanpitäjä Johan Adolf Bähr. Kaupan perustamiseen vaikutti, että juuri Östermyrassa oli kaupan pitämiseen tarvittavaa kirjanpitotaitoa. Gustaf August Wasastjerna puolsi Bährin kauppaoikeuksia, millä oli vaikutus myönteiseen päätökseen. Bährin jälkeen kauppa lienee siirtynyt Gustaf August Wasastjernan omistukseen. Tämä kauppa on todennäköisesti ollut vanha Venylä, joka sai nimensä pitkään kestäneestä ja monivaiheisesta rakentamisesta. Myöhemmin Wasastjerna perusti viereiselle tontille toisen kaupan, jota kansan suussa alettiin kutsua Äkkiläksi. Asiakkaita palvelivat kauppa-apulaiset, joita olivat kauppias Nordlundin sisar Amanda Nordlund, lukkarin leski Emilia Ulin sekä lukkari Evald Peurasen rouva.Mäki 1988, s. 12

Vuonna 1868 kauppakirjuri Gustaf Häggblom avasi oman puotinsa, jota pidettiin Ala-Puskan talon päätykamarissa. Vuonna 1872 kaupan jatkajksi tuli kauppias Nordlund. Vuonna 1903 perustettu Seinäjoen Osuuskauppa toimi samoissa tiloissa vuoteen 1906, jonka jälkeen se siirtyi omaan rakennukseen Nyykoolinmäelle. 1930-luvulle asti kauppaa teki Antti Autio.

 Toisen maailmansodan jälkeen 
Sotavuosien edellä Ala-Puskan talo tontteineen siirtyi Seinäjoen Urheilijain omistukseen. Joitain vuosia tontilla viivähti myös sota-ajan tuotantolaitos, kuivasäilöntätehdas Oy Solano, jonka varisinainen tehdastoiminta tapahtui Paukanevalla.Mäki 1988, s. 13

 Kuvia 

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Etelä-Pohjanmaan maakuntamuseo  Seinäjoen kotisivut
 Tornävän kesäteatterin kotisivut
 Ylen Elävä arkisto: 1980-lukulaista elämänmenoa ja muistoja menneistä Seinäjoella Törnävällä

*