Pornainen

Pornainen (aik. myös Jokilääni, KirveskoskiKarilas, Yrjö (toim.): Pikku jättiläinen (1958): Suomenmaa. Maamme kuntien entiset nimet, sivu 469. WSOY. ja Porneesi, ) on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Pornaisten keskustaajama on Kirveskoski (sen tilastollisena nimenä on Pornaisten kirkonkylä). Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Helsingin seutuun kuuluvista kunnista Pornainen on väestöltään pienin.

Pornainen on tunnettu Mustijoen varrelle levittäytyvänä maaseutukuntana. Pornaisten alue edustaa vehmasta ja kumpuilevaa uusmalaista luontoa. Maantie myötäilee Mustijoen kaaria. Jokilaaksoa reunustavat korkeat kalliomaisemat.

 Maantiede 
Pornainen sijaitsee pääkaupunkiseudun läheisyydessä ja sen väestömäärä on kasvanut viime vuosikymmeninä reilusti. Yhteyksiä pääkaupunkiseudulle paransi merkittävästi 1990-luvulla rakennettu seututie 146 Järvenpään ja Pornaisten keskustan Kirveskosken välille.

Pornaisten naapurikunnat ovat Askola, Mäntsälä, Porvoo ja Sipoo. Etäisyys Järvenpäähän on 18 km, Mäntsälään 22 km, Askolaan 14 km , Sipooseen 15 km ja Porvooseen 25 km.

Pornaisissa on seitsemän järveä: Isojärvi, Kotojärvi, Ruokijärvi, Niinijärvi, Valkijärvi, Vermijärvi ja Kaaklampi.

Kunnassa on kolme Natura-aluetta – melko luonnontilainen laaja keidassuo nimeltään Lampisuo; Rientolan metsä, jossa on erilaisia kasvillisuustyyppejä karuista mäntykallioista reheviin puronvarsilehtoihin, sekä Sipoonjoki joka ulottuu myös Sipoon puolelle. Joessa on luontaisesti lisääntyvä alkuperäinen meritaimenkanta. Mustijoessa on kymmenen koskea Pornaisten alueella.

Pornaisten kyliä ovat Halkia, Jokimäki, Metsäkylä, Hevonselkä, Kirveskoski, Kupsenkylä, Laha ja Laukkoski. Seututie 146:n varrella lähellä Sipoon rajaa sijaitsee teollisuus- ja yritysalue Pornaisten Portti.

 Historia 
pienoiskuva|Pornaisten kirkko.

 Esihistoria 
Pornainen sai ensimmäiset asukkaansa jo noin 8200 eKr., jolloin nykyisen Pornaisten alue oli Ancylus-järven rannikkoa. Näiden ihmisten elämäntapa oli liikkuvaa ja elanto saatiin metsästämällä. Vanhimmat asuinpaikat tunnetaan Metsä-Nikulasta, Taka-Huovilasta ja Suviniemestä. Asuinpaikoilta on löytynyt kvartsia, josta on työstetty kivikaudella pieniä kaapimia, veitsiä, naskaleita ja poria. Pornaisissa on asuinpaikkalöytöjen lisäksi irtolöytöjä, jotka ajoittuvat Suomusjärven kulttuurin ajalle 8300–5000 eKr.

Kampakeraamisen kulttuurin (5000–2800 eKr.) ajalta on löytöjä Niinikosken Lepolan asuinpaikalta, mm. itäkarjalainen tasataltta ja kivityökaluja. Lisäksi myöhäiskampakeraamisen ajan esinelöytö, vinoneliön muotoinen reikäkivi Laukkosken Rantapellolta.

Vasarakirveskulttuurin asuinpaikkalöytöjä on Pornaisista useita, mm. Yli-Heikka ja Rinnemaa Laukkoskella sekä Isoniityllä sijaitsevat Myllyniitty, Junna, Rauhala 1 ja Halkian Taka-Huovila. Löydöt ovat olleet pääasiassa vasarakirveitä, olkakirveitä ja oikokirveitä. Löytöpaikat on tunnistettu asuinpaikoiksi nuorakeramiikkalöytöjen avulla.

Kiukaisten kulttuurin ajalta tunnetaan yksi asuinpaikka, Yli-Heikka. Pornaisista ja Mustijoen laaksosta tehtyjen löytöjen perusteella voidaan pitää hyvänä osoituksena merelle suuntautuneista yhteyksistä ja elinkeinoista. Meri ulottui tuolloin Laukkosken kylään Alikoskelle ja Isoniityn alueelle. 

 Kylien synty 1200–1500-luvuilla 
Mustijoki oli pitkään tärkeä kulkureitti rannikon ja sisämaan välillä. Pornaisten Laukkoskella on ollut pysyvää asutusta 1200-luvulta asti ja se on Porvoon kihlakunnan vanhimpia kyliä. Nykyisen Pornaisten alueen asuttajat tulivat Hämeestä ja ruotsalaisasutus levisi Itä-Uudenmaan jokivarsia pitkin samaan aikaan pysähtyen Porvoon ja Pornaisten rajalle. Raja on nykyisinkin vielä vahva kielialueiden raja.

Kaikissa Pornaisten kylissä oli vankka asutus 1540-luvulla. Suurin ja rikkain kylä oli Laukkoski, joka veron määrällä mitattuna oli koko Porvoon pitäjän ylivoimaisesti suurin kylä.

 Kappeliseurakunta 
Pornaisista tuli kappeliseurakunta vuonna 1729, jolloin se sai myös perustaa oman hautausmaan. Pornaisten ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1727 ja purettiin 100 vuotta myöhemmin. Kirkossa ei ollut aluksi kelloa, mutta pitäjän naiset viljelivät, kehräsivät, kutoivat ja myivät Tukholmaan pellavapalttinaa, jonka tuloilla saatiin kirkonkello ostettua. Kello ja pellavan kehruuseen käytetyt värttinät on kuvattu Pornaisten vaakunaan tapahtuman muistoksi. Virallisesti Pornainen erosi Porvoon pitäjästä omaksi pitäjäkseen vuonna 1869. Kunnan nykyinen kivikirkko valmistui 1924,Toimitilat  Pornaisten seurakunta ja se korvasi täten aiemman, vuoden 1918 tulipalossa tuhoutuneen kirkon.

 Elokuvahistoriaa 
Monen kotimaisen elokuvan ulkoilmakohtaukset on kuvattu Laukkoskella, jonka katsottiin muistuttavan pohjoiskarjalaista mäkimaisemaa. Laukkoskella ovat kuvattu muun muassa Taistelu Heikkilän talosta (1936), Vieras mies tuli taloon (1938), Kun tuomi kukkii (1962), Akaton mies (1983), Akallinen mies (1986), Viimeinen koukkaus (1989) ja Erään murhan motiivit (1986). Elokuvan Kaivo (1992) tarina perustuu Pornaisissa tapahtuneeseen tragediaan.

 Politiikka 
Pornaisten kunnanvaltuustossa on 27 jäsentä. Kaudella 2025–2029 SDP:llä on yhdeksän paikkaa, keskustalla on kahdeksan paikkaa, kokoomuksella kuusi paikkaa, perussuomalaisilla kolme paikkaa ja Liike Nytillä yksi paikka.

Pornaisten kunnanjohtajana aloitti 1. lokakuuta 2022 KUUMA-seudun yhteistyöjohtajana aiemmin toiminut Antti Kuusela edellisen kunnanjohtajan Hannu Haukkasalon jäätyä eläkkeelle virastaan.

 Talous 

pienoiskuva|Halkiankosken voimalaitos Mustijoen varrella lähellä Halkian kylää.
Talousalueena Pornainen kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.

Pornaisissa oli vuonna 2022 yhteensä 1 036 työpaikkaa ja kunnassa asui 2 479 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 25,4 prosenttia. Pornaisten työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 72,1 prosenttia, jalostuksen 16,5 prosenttia ja alkutuotannon 8,1 prosenttia.

Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 41,8 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 85,0 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 5,6 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Pornaisissa on 102,1 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Yritykset 
Pornaisten suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja sähkötyöt. Pornaisten viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Attendo Onnentäyttymys (303), Attendo Halkia (86), AT-Tuote (24), Talman energiaporaus (18) ja A&R Works (17). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Attendo Onnentäyttymys, SCS Scandinavian Cable Service, AT-Tuote, Talman energiaporaus ja K-Market Pornainen. 

Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Pornainen on sijoittunut vuosina 2020–2024 pienten kuntien joukossa toiseksi korkeimpaan neljännekseen sijalle 49. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Pornaisille on 3,26.

 Julkistalous 
Pornaisten kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 13 miljoonaa euroa. Pornaisten kunnallisveroprosentti on 7,90 prosenttia vuonna 2025. Pornaisten viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 MK & AK Invest, Moroz, Talman energiaporaus, Jyrak ja Rakennusinsinööritoimisto Arto Leppänen.

Halkiankosken voimalaitos tuottaa edelleen sähköä paikkakunnan tarpeisiin.

 Väestö 
 Väestörakenne 
Pornainen on asukasluvultaan Suomen 166. suurin kunta. Pornaisten asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 4 975 asukasta, mikä on 0,3 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Pornaisten väkiluku on pysynyt tasaisena 2010-luvulta lähtien. Pornaisten väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 56,5 prosenttia, mikä on noin 3,9 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Pornaisten väestöstä on 19,4 prosenttia. Työikäisiä Pornaisissa on 63,3 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 17,3 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Pornaisissa oli vuonna 2021 yhteensä 187 eli 3,7 prosenttia kunnan asukkaista.

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Asuminen 

Pornaisten suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (88,4 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 8,1 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 3,6 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Pornaisten asuntokunnista on 26,9 prosenttia eli noin 530 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 38,7 prosenttia eli noin 760 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 13,9 prosenttia eli noin 270, yli neljän asukkaan asuntokuntia 18,8 prosenttia eli noin 370 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 1,8 prosenttia eli noin 35.

 Kieli ja etnisyys 
Pornaisten väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 93,9 prosenttia, ruotsinkielisiä 2,3 prosenttia ja vieraskielisiä 3,8 prosenttia. Pornaisissa asui vuoden 2023 lopussa 121 ulkomaan kansalaista, mikä on 2,4 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Pornaisissa 59 henkeä.

 Uskonto 
Pornaisten asukkaista 67,2 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,9 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 30,9 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Pornaisissa toimii Helsingin hiippakuntaan kuuluva Pornaisten seurakunta. 

Kirkon herätysliikkeistä Pornaisissa toimivat vanhoillislestadiolaisuus ja kansanlähetys. Vanhoillislestadiolaisuutta edustaa Pornaisten rauhanyhdistys, jonka toimitalo rakentui vuonna 1993. Uudenmaan Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa seurakunnan tiloissa.

 Taajamat 
pienoiskuva|Ilmakuva Pornaisten kunnan keskustasta
Vuoden 2020 lopussa Pornaisissa oli 5 070 asukasta, joista 3 327 asui taajamissa, 1 667 haja-asutusalueilla ja 76:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pornaisten taajama-aste on 66,6 %. Pornaisten taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2020) 1  Pornaisten kirkonkylä (Kirveskoski) 2 073 2  Halkia 441 3  Metsäkylä 407 4  Laukkoski 402 5  Helsingin keskustaajama* 4
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Helsingin keskustaajama ulottuu Pornaisten lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle.

 Palvelut 
pienoiskuva|Kunnankirjasto Kirveskoskella.
Pornaisissa toimii yhdeksänluokkainen yhtenäiskoulu kunnan keskustan koulukeskuksessa sekä kolme alakoulua, Mika Waltarin koulu Laukkoskella sekä Parkkojan koulu Metsäkylässä (luokat 1–6).

Pornaisten kirjasto toimii kunnan keskustassa.Pornaisten kunnankirjasto  Pornaisten kunta

Perusturva-asioissa Pornaisten perustason sosiaali- ja terveyspalvelut on vuodesta 2019 lähtien tuottanut kuuden kunnan yhteisesti omistama Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä (Keusote). Se tuottaa esimerkiksi Pornaisten terveysaseman palvelut. Iltaisin, öisin ja viikonloppuisin kiireellisiä terveyspalveluja tarjoavat Porvoon ja/tai Hyvinkään sairaalan päivystykset.

 Kulttuuri 
 Murre 
Pornaisten alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Pornaisten murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Porvoon ryhmään.

 Ruokakulttuuri 
Pornainen kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Pornaisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lampaanliha, uunissa kypsennetty ohraryynipuuro ja kehäjuusto.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 61. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Virkistys 
Pornaisten alueella sijaitsee muun muassa Laukkosken luontopolku.

 Tunnettuja asukkaita 
Elinkeinoelämä
 Johannes Askolin (1843–1912), kauppias, tehtailija, kauppaneuvos

Kulttuuri ja viihde
 Ilmari Kivinen (1883–1940), pakinoitsija, kirjailija
 Kimmo Ohtonheimo (s. 1981), luontokuvaaja ja -toimittaja
 Helmi Pekkola (1886–1934), opettaja, kirjailija
 Wallu (oik. Harri Vaalio) (s. 1956), sarjakuvapiirtäjä
 Harri Virtanen (s. 1963), käsikirjoittaja, dramaturgi, kirjailija, terapeutti

Tiede
 Matti Peltonen (s. 1952), sosiaalihistorian professori

Sotilaat
 Åke Mangström (1896–1937), jääkärieverstiluutnantti
 Sulo-Weikko Pekkola (1890–1931), kirjailija, jääkärikapteeni
 Johan Sainio (1889–1939), kirjailija, jääkärivänrikki
 Eino Tuompo (1902–1979), eversti
 Wiljo Tuompo (1893–1957), jääkärikenraali, pankinjohtaja
 Yrjö Tuompo (1897–1964), eversti

Urheilu
 Joni Hava (s. 1999), kilpakävelijä
 Esko Sirén (1938–1983), este-, kestävyys- ja maastojuoksija
 Joona Sotala (s. 1998), e-urheilija
 Hannu Vaahtoranta (1943–2023), uimari 
 Matti Vuorenmaa, juoksija (Juoksijantie)

Yhteiskunta ja politiikka
 Jaakko Itälä (1933–2017), ministeri, kansanedustaja (LKP), poliitikko
 Risto Kuisma (s. 1947), varatuomari, kansanedustaja (SDP)
 Felix Seppälä (1895–1972), kansanedustaja, opettaja

Kesäasukkaat
Laukkoskella ovat asuneet ja viettäneet kesiään monet kuuluisat näyttelijät ja kirjailijat. Muun muassa Mika Waltari on kirjoittanut suurimman osan tuotannostaan Laukkosken huvilassaan. Regina Linnanheimon perheellä oli kesäasunto Pornaisissa.

 Katso myös 
 Luettelo Pornaisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Pornaisten kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Pornaisten avainluvut
 Pornaisten peruskoulun kotisivut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit