Rautavaara

Rautavaara on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan koillisosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Rautavaaran väestökehitys on ollut poikkeuksellisen laskeva maa- ja metsätalouden työpaikkojen vähenemisen myötä. Väkimäärä laski 1990-luvun alusta vuoteen 2017 yli 40 prosenttia eli 2 977 asukkaasta 1 723 asukkaaseen.

Kunnan alueella on jonkin verran turvetuotantoa. Rautavaara on myös suosittu kesämökkikunta.

 Maantiede 
Rautavaara sijaitsee Pohjois-Savon koillisosassa Kainuun ja Pohjois-Karjalan rajalla. Rautavaaran naapurikunnat ovat Juuka, Kuopio, Lapinlahti, Nurmes, Sonkajärvi ja Sotkamo. Entisiä naapurikuntia ovat Kuopioon liitetyt Juankoski – johon vuonna 1971 oli liitetty Rautavaaran aiempi naapurikunta Säyneinen – ja Nilsiä, Nurmekseen liitetty Valtimo ja Lapinlahteen liitetty Varpaisjärvi. Rautavaaralta on matkaa Kuopioon noin 100 km, Iisalmeen 70 km, Nilsiään ja Nurmekseen noin 50 km ja Kajaaniin noin 100 km.

Rautavaaran ja Nurmeksen alueilla sijaitsee puolustusvoimien käyttämä Sotinpuron ampuma-alue.

Ilmasto

 Kyliä 
Alakeyritty, Ala-Luosta, Etelä-Keyritty, Halmejärvi, Hiirenjärvi, Kangaslahti, Lehtovaara, Lievisenmäki, Palojärvi, Pirttipuro, Pohjois-Keyritty, Puumala, Rannankylä, Rautavaara (kirkonkylä), Sierajärvi, Siikajärvi, Tiilikka, Ylä-Luosta.

 Historia 
vasen|pienoiskuva|Rautavaara perustettiin vuonna 1874 liittämällä osia Nurmeksesta, Nilsiästä ja vuonna 1868 Nurmeksesta ja Pielisjärvestä erotetusta Juuasta.
Monet Rautavaaran alueen muinaisjäännökset liittyvät järvimalmiin.

Täyssinän rauhan (1595) raja kulki Rautavaaran poikki. Savonpuoleinen eli Ruotsin hallitsema Rautavaara sai pian sen jälkeen pysyviä asukkaita, mutta verotietojen mukaan Karjalan puolelle pysyvät asukkaat tulivat vasta Stolbovan rauhan (1617) jälkeen.

Rautavaaran kunta on perustettu vuonna 1874 ja seurakunta 1894.

Metsän hakkuut olivat tärkeitä koko 1900-luvun ajan.

Lentokentällä toimi jatkosodan alussa LLv 16:n 2. lentue.

 Hallinto ja palveluja 
Mikko Kärnä aloitti Rautavaaran kunnanjohtajana 1. joulukuuta 2023. Kärnälle maksetaan palkkaa 9 560 euroa kuukaudessa, mikä on yli kolme tuhatta euroa enemmän kuin samankokoisten kuntien johtajilla keskimäärin, ja vastaa 10 000–20 000 asukkaan kuntien johtajien palkkoja.

Ennen Kärnää kunnanjohtajana toimi Henri Ruotsalainen, joka valittiin tehtäväänsä lokakuussa 2018. Ruotsalaisen edeltäjä oli Unto Murto, joka aloitti tehtävässä helmikuussa 2011. Murron edeltäjä oli Matti Matikainen. 

Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa. Kaudella 2025–2029 paikat jakautuvat seuraavasti:
 Keskusta 5
 Kristillisdemokraatit 3
 SDP 3
 Kokoomus 2
 Vasemmistoliitto 2

Perusopetusta Rautavaaralla annetaan Rautavaaran koulukeskuksessa (Koulutie 9 A). Toisen asteen yleissivistävää koulutusta tarjoaa Rautavaaran lukio. Koulukeskuksen lähellä Rautavaaran kirkonkylällä sijaitsevat myös Rautavaaran kirjasto ja Rautavaaran terveysasema.

Rautavaaralla toimii aktiivinen nuorisosirkus, joka tunnetaan erityisesti pyöräakrobaateistaan.

Rautavaaralla on pääasiassa Kuopion Ilmailuyhdistyksen harrasteilmailun käytössä oleva lentokenttä. Rautavaaran Kiparilla oli luonnonkelkkailurata, jossa järjestettiin luonnonratakelkkailun maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1998. Rautavaaralaisen jalkapalloseuran Raikun edustusjoukkue pelaa miesten Vitosessa.

 Talous 
Rautavaaran tuloveroprosentti vuonna 2017 oli 21.

Kunnan alueella on jonkin verran turvetuotantoa. Rautavaara on myös suosittu kesämökkikunta: kunnassa on yli 550 vapaa-ajan asuntoa. Rautavaaran yrittäjien järjestö on Rautavaaran Yrittäjät, Savon Yrittäjien aluejärjestö.

Työttömyysaste vaihtelee 13,1%-19,9%. Eläkeläisten osuus on yli 45 prosenttia väestöstä.

Uusia asukkaita on koetettu houkutella halvoilla tonteilla, nopealla laajakaistalla ja erityisillä pienillä omakotitaloilla.

 Väestö 
Rautavaaralla on eläkeläisiä yli 45 prosenttia väestöstä.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Rautavaaralla oli 1 698 asukasta, joista 735 asui taajamassa, 939 haja-asutusalueilla ja 24:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Rautavaaran taajama-aste on 43,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Rautavaaran kirkonkylä.

 Seurakunnat 
pienoiskuva|Rautavaaran kirkko.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Rautavaaralla toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Rautavaaran seurakunta. Sen päätoimipiste on Rautavaaran kirkko.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Rautavaaran alueella toimii Nurmeksen ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/nurmeksen-ortodoksinen-seurakunta 

Rautavaaran Helluntaiseurakunta, joka on perustettu vuonna 1959, on vireä toimija paikkakunnalla. Kokoustoimintansa lisäksi sillä on kirpputori ja se järjestää muun muassa jumalanpalveluksia, nuorisokahvilatoimintaa sekä leipä- ja ruokajakelua.https://rautavaara.helluntai.fi/

 Ystävyyskunta 
  Võrun maakunta, Viro, 1990-

 Ruokakulttuuri 
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Rautavaaran perinneruoaksi valittiin potattilouta eli perunaviipaleista tehty laatikko, jossa on myös sianlihaa, kalaa tai molempia.

 Nähtävyyksiä 
pienoiskuva|Tiilikkajärven kansallispuisto on yksi Rautavaaran nähtävyyksistä.|alt=
 Holinrotko rotko Ylä-Keyrityn lähellä
 Keyritynjoki kalastusalue ja melontareitti
 Keyritynjärvi ranta
 Keyritynmäki näköalapaikka
 Kipari näköalapaikka
 Metsäkartano retkeilykeskus
 Paljakka näköalapaikka
 Pumpulikirkko hiidenkirnu ja rotko
 Ylä-Keyritty hiekkarannat
 Tiilikanjoki: kalastusalue ja melontareitti
 Tiilikkajärven kansallispuisto

 Tunnettuja rautavaaralaisia 
 Pirkko Arhippa, dekkarikirjailija, syntyi Rautavaaralla
 Väinö Haapalainen, säveltäjä ja kuoronjohtaja, syntyi Rautavaaralla
 Aaro Hakkarainen, maanmittausinsinööri ja näytelmäkirjailija, syntyi RautavaarallaPohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia: Aaro Hakkarainen
 Alli Huovinen, Oulun yliopiston matematiikan lehtori, syntyi Rautavaaralla
 Toivo Korhonen, kuoronjohtaja ja musiikkineuvos, syntyi Rautavaaralla
 Kalle Heikki Mannerkorpi, Rautavaaran kirkkoherra 1928–1955Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : K. H. Mannerkorpi 
 Jari Nissinen,  näyttelijä ja käsikirjoittaja, syntyi Rautavaaralla
 Pentti Oinonen, kansanedustaja, sitä ennen kunnallispoliitikkona Rautavaaralla
 Timo Orkomaa, näytelmäkirjailija, opettajana Rautavaaralla 1930-luvulla
 Terho Pursiainen, teologi ja kansanedustaja, syntyi Rautavaaralla
 Vilhelm Pääkkönen, valtiopäivämies ja opettaja, asui RautavaarallaKuollut ent. kansakoulunopettaja ja valtiopäivämies, maanvilj. Vilho Pääkkönen 75 vuoden iässä, Karjalainen, 1919, No 142, sivu 2, julkaistu 25.9.1919
 Vilho Roininen, jääkärieverstiluutnantti, syntyi RautavaarallaSuomen jääkärien elämäkerrasto 1938
 Eero Sauri, toimittaja ja lehtikustantaja, syntyi RautavaarallaKuka kukin on 2003, s. 909. Helsinki 2002. 
 Anni Savolainen, kansanedustaja, asui Rautavaaralla 1916–1926
 Aarne Toivanen, teologi ja eksegeetti, syntyi RautavaarallaKuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 11.9.2021, s. C 19
 Pekka Zimmermann, varatuomari ja Viipurin kunnallispormestari, syntyi RautavaarallaAikalaiskirja 1934 (Projekt Runeberg)

 Katso myös 
 Rautavaaran lukio
 Rautavaaran kirjasto
 Rautavaaran terveysasema
 Rautavaaran kirkko
 Luettelo Rautavaaran julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Rautavaaran kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Rautavaaran avainluvut
 Rautavaaran kylät, talot ja asukkaat kautta aikojen maa- ja henkikirjoissa

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit