Bridge

Bridge on moniulotteinen korttipeli. Vanhin tunnettu sääntökirja on vuodelta 1886, jolloin pelin nimi oli vielä biritch tai venäläinen visti. Nykyiset säännöt kirjoitti Harold Stirling Vanderbilt vuonna 1925. Pelin kaikki aiemmat muunnelmat ovat hävinneet, sen lähin säilynyt sukulainen on skruuvi.
pienoiskuva|vasen|Bridgenpelaajia turnauksessa Hannoverissa
Bridge on neljän hengen taktiikkapeli. Pelipöydässä istuu neljä pelaajaa, jotka on nimetty pääilmansuuntien mukaan. Vastakkaisissa ilmansuunnissa istuvat pelaajat muodostavat puolueen, parin. Omasta parista käytetään yleensä nimitystä partneri.

Peli pelataan yhdellä 52 kortin pakalla. Koko pakka jaetaan pelaajille siten, että kullekin tulee 13 korttia. Jako on jaettu kahteen osaan. Ensin on tarjouskierros, jossa parit kilpailevat sitoumuksista ja siitä, kumpi saa määrätä valtin. Korkein sitoumus jää voimaan pelikierroksen ajaksi. Itse pelikierros pelataan tikkipelinä maantunnustuspakolla mutta ilman valtti- tai ylimenopakkoa. Onnistuneesta, kotiin menneestä sitoumuksesta saa pisteitä riippuen sitoumuksen tasosta, epäonnistuneesta pisteitä saavat vastustajat riippuen siitä, miten pahasti sitoumus epäonnistui.

Bridgekilpailuissa pelataan ennalta määrätty määrä kierroksia ja jakoja. Molempien määrä vaihtelee osanottajamäärästä ja kilpailumuodosta riippuen. Jaot on etukäteen sekoitettu ja laitettu brikkoihin. Jokaisen jaon mukana brikassa on pöytäkirja, johon merkitään kierroksella vastakkain olleiden parien kilpailunumerot, loppusitoumus ja lopputulos pisteineen. Sama jako käy kilpailun aikana eri kierroksilla aina eri parien pelattavana. Kilpailu loppuu, kun kierrokset on pelattu loppuun. Kilpabridgen eri muotoja ovat henkilökohtainen (individuaali), parikilpailu ja joukkuekilpailu. Henkilökohtaisessa partneri vaihtuu kilpailun kuluessa. Parikilpailussa sama pari pelaa keskenään kisan loppuun asti. Joukkuekilpailussa kaksi paria muodostaa joukkueen, joka pelaa muita joukkueita vastaan.

Suomessa kansallista kilpabridgeä pelataan yleensä viikonloppuisin turnausmuotoisena. Tavallisesti turnaus muodostuu kolmesta eri kilpailusta, jokainen eri päivänä. Esimerkiksi siten, että perjantaina pelataan henkilökohtainen, lauantaina parikilpailu ja sunnuntaina joukkuekilpailu. Yksittäinen kilpailu kestää useimmiten pelaajien määrästä riippuen vähintään viisi tuntia. Suomen tunnetuin ja pisin bridgeturnaus on Hangon Bridgeviikko.

 Historia 
Pääartikkeli: Bridgen historia

Bridge, yksi maailman suosituimmista korttipeleistä. Sen varhaisin edeltäjä, joka on syntynyt 1500-luvun alussa on visti-niminen tikkipeli. Varsinaisesti bridgestä tuli oma pelinsä, kun Biritch-niminen peli kehitettiin vistin pohjalta 1800-luvulla ja muovautui nykyään pelattavaksi bridgeksi 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun aikoihin.

Huolimatta vistin suosiosta, tästä pelistä ja sen muunnelmista bridgestä ja bridge-vististä, tuli suosittuja Yhdysvalloissa ja Britanniassa 1890-luvulla.

Tarjousbridge, joka tunnettiin silloin myös kuninkaallisten tarjousbridgenä, kehitettiin vuonna 1904. Siinä pelaajat tarjosivat sitoumuksen ja pelaajan löytämiseksi. Tavoitteeksi tuli hankkia korkeimman tarjouksen osoittama määrä tikkejä.  Rangaistuksetkin otettiin käyttöön, jos pelinviejä ei saanut sitoumustaan kotiin.

Moderni bridge on mm. Harold Stirling Vanderbiltin kehittämä, jossa muutos on pisteytyksessä. Merkittävin muutos oli, että vain tikkimäärä laskettiin alapeleissä. Täyspeleistä ja slammeista sai ylimääräisiä pisteitä. Se teki tarjoamisesta paljon haastavampaa ja mielenkiintoisempaa. Toinen muutos oli vyöhykkeet (vaara, vaaraton). Erot olivat pistemäärissä. Vaarallisessa vyöhykkeessä sai enemmän pisteitä, jos sitoumus meni kotiin. Toisaalta siinä myös menetti enemmän pisteitä sitoumuksen lipsahtaessa pietiin. Vanderbilt kirjoittaa sääntönsä puhtaiksi vuonna 1925, ja muutaman vuoden sisällä tämä sitoumusbridge oli syrjäyttänyt muita pelin muotoja niin paljon, että "bridgestä" tuli synonyymi sanalle "sitoumusbridge."

 Pelin kulku 
Jako ja samalla koko peli alkaa tarjoamisesta. Pelaajat tarjoavat siihen saakka, että loppusitoumus saadaan selville. Tämän jälkeen alkaa varsinainen pelivaihe, joka loppuu vasta kun kaikki kortit ovat saatu pelattua.

 Yleistä 
Jaon aikakaraja eli se aika milloin jako pitää olla pelattuna vaihtelee yleensä 7–8 minuutin välillä, mutta on myös leikkimielisiä pikakilpailuja joissa aikaväli voi olla alimmillaan jopa 2 minuuttia. Tällaisia kilpailuja järjestetään ainakin nettibridgesivusto BBO:lla.

Jaoissa on eri vyöhykkeet ja eri jakaja riippuen jakonumerosta.

 Brikka 
Brikat ovat bridgeen tarkoitettuja korttitelineitä, joissa säilytetään kortteja jakojen välissä. Brikkaan on merkitty jaon numero, jakaja ja vyöhykkeet. Brikka sisältää neljä lokeroa, joista pelaajat ottavat pelipaikkaansa vastaavan nipun valmiiksi jaettuja kortteja.

Kilpailuissa kortit sekoitetaan brikkoihin tietokoneohjattavilla kortinjakokoneilla, jotka ohjelmoidaan virallisissa kilpailuissa jakamaan kortit sattumanvaraisesti. Kilpailuissa on usein paljon jakoja, joissa on sama numero, jotta niitä voitaisiin pelata monessa pöydässä samanaikaisesti. Tällöin kortinjakokoneilla on erityisen suuri merkitys, sillä käsin monistettuna kilpailun jakojen tekemisessä menisi todella kauan ja virheiden määrä kasvaisi.

Kerhopeleissä sekoitetut kortit jaetaan yleensä yksi kerrallaan neljään pinoon käsin. Tällöin näitä jakoja voidaan pelata vain yhdessä pöydässä kerrallaan.

 Jakaja 
Jakaja aloittaa tarjoamisen. Ensimmäisessä jaossa jakaja on pohjoinen, toisessa itä, kolmannessa etelä ja neljännessä länsi. Jakaja kiertää siis kellon suuntaisesti.

 Vyöhykkeet 
Bridgen jaoissa on erilaisia vyöhykkeitä: vaara ja vaaraton. Vaarassa pelattuna täyspeleistä ja slammeista saa enemmän pisteitä vaarattomaan vyöhykkeeseen verrattuna, jos ne menevät kotiin. Piedeistä (myös alapeleihin) menettää enemmän pisteitä, kuin vaarattomassa vyöhykkeessä. Donkatuista ja reinotuista peleistä saa vaaravyöhykkeessä kotiin pelattuna myös enemmän pisteitä, kuin vaarattomassa. Eri numeroisissa jaoissa on eri vyöhykkeet.
+ Jakojen vyöhykkeet ja jakajat 1, 5, 9, 13  2, 6, 10, 14  3, 7, 11, 15  4, 8, 12, 16 
 POHJOINEN  jakaja  LÄNSI 30px|1 ITÄ  ETELÄ   
 POHJOINEN  LÄNSI 30px|2 ITÄ  jakaja  ETELÄ   
 POHJOINEN  LÄNSI 30px|3 ITÄ   ETELÄ  jakaja   
 POHJOINEN  LÄNSI  jakaja 30px|4 ITÄ  ETELÄ   
 POHJOINEN  jakaja  LÄNSI 30px|5 ITÄ  ETELÄ   
 POHJOINEN  LÄNSI 30px|6 ITÄ  jakaja  ETELÄ   
 POHJOINEN  LÄNSI 30px|7 ITÄ   ETELÄ  jakaja   
 POHJOINEN  LÄNSI  jakaja 30px|8 ITÄ  ETELÄ   
 POHJOINEN  jakaja  LÄNSI 30px|9 ITÄ  ETELÄ   
 POHJOINEN  LÄNSI 40px|10 ITÄ  jakaja  ETELÄ   
 POHJOINEN  LÄNSI 40px|11 ITÄ   ETELÄ  jakaja   
 POHJOINEN  LÄNSI  jakaja 40px|12 ITÄ  ETELÄ   
 POHJOINEN  jakaja  LÄNSI 40px|13 ITÄ  ETELÄ   
 POHJOINEN  LÄNSI 40px|14 ITÄ  jakaja  ETELÄ   POHJOINEN  LÄNSI 40px|15 ITÄ   ETELÄ  jakaja   
 POHJOINEN  LÄNSI  jakaja 40px|16 ITÄ  ETELÄ  

 Tarjouskierros 

Tarjous muodostuu tasosta ja maasta. Taso on yhdestä seitsemään; se on trikkien määrä, jonka tarjoaja partnereineen lupaa ottaa (tikit kuudennen jälkeen ovat trikkejä, eli yksi trikki tarkoittaa seitsemää tikkiä kun taas seitsemän trikkiä on kaikki 13 tikkiä). Maa määrittelee valttimaan, jolla pelivaihe pelataan jos tarjous jää voimaan. Myös valtiton peli eli sangi (NT) on mahdollinen. Maiden arvojärjestys matalimmasta korkeimpaan on risti, ruutu, hertta, pata, sangi.
Vain yksi tarjous on kerrallaan voimassa. Uusien tarjousten pitää olla edellistä korkeampia. Tarjous on toista korkeampi, jos se on korkeampaa tasoa tai samaa tasoa ja korkeampaa maata.

Tarjouskierros jatkuu, kunnes kolme pelaajaa passaa peräkkäin. Tällöin korkein tarjous jää voimaan ja sen mukaan pelataan. Poikkeuksena alkutilanne, jossa kaikki neljä pelaajaa passaa peräkkäin; jos näin käy, pelivaihetta ei pelata ja kukaan ei saa pisteitä.

 Tarjoaminen 
Tarjoamisen perusidea on löytää oikea peli ja häiritä vastustajan pelien löytymistä ja näin maksimoida oman puolen pisteet. Tarjouksilla voi kertoa kätensä pisteitä ja värien pituuksia. Niillä voi kertoa myös lähtökorttiehdotuksia ja kysyä tietoa partnerin korteista. Tarjousten merkitykset pari saa sopia itse, mutta jokaisen luonnollisesta poikkeavan tarjouksen merkitys pitää olla vastustajien tiedossa pelitilanteessa. Tähän päästään, jos poikkeukselliset tarjoukset alertoidaan ja kirjoitetaan mahdollisimman tarkasti konventiokorttiin.

Luonnollisessa tarjoussysteemissä hypyt lupaavat usein enemmän pisteitä kuin tavalliset hypyttömät tarjoukset, mutta monissa monimutkaisemmissa systeemeissä tilaa vievät pisteitä lupaavat hypyt on korvattu erilaisilla konventioilla, jotka helpottavat oikeiden pelien löytymistä ja häiritsevät vastustajia, sillä he joutuvat kehittämään vastasysteemin kaikkia konventioita vastaan tai pelaamaan yhteisymmärryksen toivossa, joka usein johtaa pieniin tai joskus vähän suurempiinkin mokiin.

Lähes kaikki pelaajat käyttävät tarjoamisessa erilaisia luonnollisesta poikkeavia konventioita. Näitä konventioita voivat olla erilaiset kyselyt kuten ylävärikyselyt, ässäkyselyt, pitokyselyt, huippukuvakyselyt, värin laatukyselyt ja pistekyselyt sekä muut keinotekoiset tarjoukset kuten vahvat tarjoukset, yksi-, kaksi- tai kolmiväritarjoukset, tuen lupaavat tarjoukset ja pidon lupaavat tarjoukset.

Jakaja aloittaa tarjoamisen ja vuoro kiertää myötäpäivään. Kukin pelaaja voi vuorollaan joko

 tehdä tarjouksen
 passata
 kahdentaa, jos vastapuoli on tehnyt viimeksi tarjouksen
 vastakahdentaa, jos vastapuoli on viimeksi kahdentanut oman puolen sitoumuksen
Tarjoaminen päättyy vasta kun kolme pelaajaa passaa peräkkäin. Poikkeuksena alkutilanne, jossa kaikkien neljän pelaajan pitää passata ennen tarjoamisen päättymistä.

 Tarjouslaatikot 

Turnauksissa ja kilpailuissa käytetään tarjouslaatikoita. Laatikko sisältää tarjouslappuja, jotka ovat ainoita bridgen laillisista tarjouksista. Jokaisella pelaajalla on pöydässä käytössään oma laatikkonsa, joissa kaikissa on samat laput. Kun pelaaja haluaa tehdä tarjouksen, hän ei sano sitä ääneen, vaan nostaa laatikosta pöydälle tarjousta vastaavan lapun. Näin vältetään puhetavalla, kuten äänenpainolla, partnerille annettava kielletty informaatio.

 tarjoukset 1♣   1♦  1♥  1♠  1NT 2♣   2♦  2♥  2♠  2NT 3♣   3♦  3♥  3♠  3NT 4♣   4♦  4♥  4♠  4NT 5♣   5♦  5♥  5♠  5NT 6♣   6♦  6♥  6♠  6NT 7♣   7♦  7♥  7♠  7NT X pass  XX Lisäksi: STOP, Alert, TD
Pass: Passaaminen eli tyhjän tarjoaminen. Näiden tarjousten määrää ei ole rajoitettu, joten pelaaja saa passata tarjousvuorollaan aina. Tarjoussarja päättyy, jos pelaajat passaavat kolme kertaa peräkkäin lukuun ottamatta tilannetta, jossa kaikki pelaajat eivät ole saaneet vielä tarjousvuoroa, tässä tapauksessa tälle tarjousvuorottomallekin pelaajalle annetaan tarjousmahdollisuus.
1♣, 1♦,..., 7NT: Näitä tarjouksia ei saa tarjota kuin kerran, eikä myöskään jos korkeampi tarjous on jo tarjottu. Näiden tarjousten korkeusjärjestys matalimmasta korkeimpaan määräytyy ensisijaisesti tarjouksen tason eli siinä näkyvän numeron mukaan ja toissijaisesti järjestyksessä ♣(risti) < ♦(ruutu) < ♥(hertta) < ♠(pata) < NT(sangi)
X: Kahdennus tai toisilta nimiltään dublaus, donkki ja rankaisu voidaan tarjota vain jos viimeisimmän vastustajan tarjouksen päälle ei ole tarjottu mitään tai vain passattu. Kahdennusten määrää ei ole rajoitettu.
XX: Vastakahdennus tai toisilta nimiltään redublaus, redonkki ja reinot voidaan tarjota vain vastustajan kahdennuksen päälle jos väliin ei ole tarjottu mitään tai vain passattu. Vastakahdennusten määrää ei ole rajoitettu.
STOP: Pelaaja voi näyttää tätä lappua samalla, kun hän tekee hyppytarjouksen. Hyviin tapoihin kuuluu, että STOP-lappua näytetään joko aina hyppytarjouksen jälkeen tai ei ollenkaan. Jos lappua näyttäisi satunnaisesti, siitä voisi tulla laiton merkinanto partnerille. Kun STOP-lappu on hyppytarjouksen yhteydessä laitettu pöydälle, vastustajien tulisi odottaa 15 sekuntia ennen tarjoamistaan. Tällä tavalla voidaan estää mahdollisia kiellettyjä merkinantoja, jotka liittyvät tarjousnopeuteen.
Alert: Tätä lappua näytetään aina vastustajille jos partnerin tai sermeillä pelattaessa omassakin tarjouksessa on jotain partnerin kanssa sovittua luonnollisesta systeemistä poikkeavaa. Alert ei ole tarjous.
TD: Kilpailunjohtajan sanallisen kutsumisen ohella tätä lappua käytetään jos pöydässä tapahtuu jotain sääntöjen vastaista. TD-lappua ei voi käyttää tarjouksena.

 Sermit 
Isoissa kansallisissa ja kansainvälisissä kilpailuissa käytetään bridgeen erikseen suunniteltuja sermejä. Pohjois- ja itäpari istuvat sermin puolella jonne luukkua ei voi kääntää, etelä- ja länsipari istuvat toisella puolella. Sermit voivat olla yksiosaisia sisältäen vain pöydän päällä olevan sermin tai kaksiosaisia sisältäen sekä pöydän päällä että alla olevan sermin.
Pöydän päällä oleva sermi: Sermi laitetaan pöytään kulmasta kulmaan siten, että saman parin pelaajilla ei ole näköyhteyttä keskenään. Sermin alareunassa on pöydän keskellä matala avattava luukku, jonka alta kelkkaa liikutetaan tarjousvaiheen ajan. Tarjousvaiheen jälkeen luukku avataan ja pelaajat näkevät sermin toisella puolella olevien pelaajien pelivaiheen aikana pelaamat kortit, mutta eivät näe heidän kasvojaan. Näin parien sanaton viestintä (kasvon eleet ja ilmeet toisilleen) on tehty hankalaksi tai lähes mahdottomiksi. Useinhan nämä viestit ovat tahattomia, mutta silti kiellettyjä.
Pöydän alla oleva sermi: Sermi laitetaan alustaansa yleensä lattiaa vasten viistosti pöydän alle (samansuuntaisesti kuin pöydän päällä oleva sermi), jotta saman parin pelaajat eivät pystyisi potkimaan toisiaan ja näin välittämään laitonta informaatiota toisilleen.

 Pelivaihe 

Tarjouskierroksen jälkeen seuraa pelivaihe. Korkein tarjous muuttuu nyt loppusitoumukseksi ja siinä määritelty valtti valttimaaksi. Korkeimman tarjouksen tehneeltä puolelta se pelaaja, joka on ensimmäisenä tarjonnut valttimaata, nimetään pelinviejäksi. Hän yrittää saada sitoumuksen kotiin, eli saada vähintään luvatun määrän tikkejä.

Pelivaiheen aloittaa pelinviejän vasemmalla puolella oleva pelaaja pelaamalla haluamansa kortin, tätä kutsutaan lähtökortiksi. Lähtökortin pelaamisen jälkeen pelinviejän partneri, lepääjä, levittää korttinsa kaikkien nähtäväksi. Pelinviejä määrää, minkä kortin lepääjä pelaa vuorollaan mihinkin tikkiin.

Jos pelinviejä saa vähintään sitoumuksessa lupaamansa tikit, hänen puolensa saa pisteitä, muussa tapauksessa vastustaja saa pisteitä jokaisesta pietistä (tikistä, jota pelinviejä jäi alle tarjouksensa). Tiettyä tasoa korkeammat sitoumukset, täyspelit, antavat huomattavasti enemmän pisteitä kuin alemmat. Slammit, joissa toinen puoli lupaa ottaa 12 tai 13 tikkiä, antavat vielä enemmän pisteitä.

 Lähtökortti 

Lähtökortti eli ensimmäinen kortti, joka pelataan pelivaiheessa pöytään aloittaa pelivaiheen. Tämän jälkeen lähtijän (pelaaja joka pelasi lähtökortin) vasemmanpuoleinen vastustaja levittää kaikki korttinsa pöydälle ja hänen partnerinsa, josta tuli tämän jaon pelinviejä tarjottuaan korkeimman tarjouksen, määrää näistä levitetyistä korteista yhden pelattavaksi. Pelaajaa, joka levitti korttinsa kutsutaan puu-ukoksi tai pöydäksi.

Lähtökortti valitaan usein lähtökorttisäännön mukaan, jonka pari sopii keskenään. Nämä säännöt tulee olla kirjoitettuna konventiokorttiin, jonka pari tekee aina ennen kilpailua. Yleisiä lähtökorttisääntöjä ovat esimerkiksi 11-sääntö, 10-12-sääntö ja erilaisista sekvensseistä tietyllä kortilla lähteminen.
11-sääntö: Lähtijä lähtee neljänneksi suurimmalla kortillaan lähtöväristä. Näin hänen partnerinsa pystyy päättelemään montako lähtökorttia isompaa korttia pelinviejällä on kaavalla: 11-(partnerin kortin koko)-(pöytän suuremmat kortit)-(omat suuremmat kortit)=(pelinviejän suuremmat kortit). Esimerkiksi lähtökortti ♦5, pöydässä ♦K,Q,9,3, sinulla ♦A,10,8, voit päätellä että pelinviejällä ei ole lähtökorttia suurempia kortteja (11-5-3-3=0) ja partnerillasi olevan ♦J,7,6,5, koska hän lähtee värin neljänneksi suurimmalla kortilla.
10-12-sääntö: katso Luettelo bridgen termeistä
sekvenssi: Jos pelaajalla on kolme peräkkäistä korttia samasta maasta ja suurin kortti on J, Q, K tai Ässä, hänellä on sekvenssi. Sekvenssistä lähdetään useimmiten isoimmalla kortilla, mutta säännön saa kukin pari sopia itse.

 Pelivaiheen kulku lähtökortin jälkeen 

Lähtökortin jälkeen puu-ukon levitettyä korttinsa pöydälle pelinviejä määrää sieltä minkä tahansa kortin lähtöväristä tai lähtövärin puuttuessa minkä tahansa kortin (väripakko). Tämän jälkeen pelinviejän oikeanpuoleinen vastustaja pelaa kortin väripakolla ja vuoro siirtyy pelinviejälle. Kun kaikista käsistä on pelattu, kierroksen suurin valtti voittaa tikin. Jos kierroksella ei kuitenkaan pelattu yhtään valttia tai loppusitoumus oli valtiton (sangi), lähtövärin suurin kortti voittaa. Kortin voittanut pelaaja ja hänen partnerinsa merkkaavat tikin voitetuksi kääntämällä kortin pitkittäin kuvapuoli (kortin puoli, jossa näkyy sen suuruus ja maa) ylöspäin, vastaavasti tikin hävinnyt pari kääntää korttinsa poikittain kuvapuoli alaspäin. Korttien suuruusjärjestys suurimmasta pienimpään on A, K, Q, J, 10, 9,...,2.

Ensimmäisen tikin voittanut pelaaja jatkaa pelaamalla kädestään minkä tahansa kortin tai jos pöytä sai tikin, pelinviejä määrää sieltä pelattavan kortin. Tästä kortista tulee uusi lähtökorttia vastaava kortti, jonka väriä kaikkien pelaajien on tunnustettava jos mahdollista. Pelaamisjärjestys kulkee kellon suuntaisesti.
Peli jatkuu samalla tavalla siihen asti, että kaikki kortit on saatu pelattua.

 Pelinvienti Pelinviejän kädestään kortin pelaamista ja pöydästä kortin määrämistä yhden loppusitoumuksen ajan jaon päättymiseen asti kutsutaan pelinvienniksi. Pelinviejä yrittää saada sitoumuksen kotiin tai mahdollisimman monta tikkiä riippuen kilpailumuodosta. Joukkuekilpailussa tärkeintä on pelin saaminen kotiin, kun taas parikilpailussa tikkimäärällä on suurempi merkitys.

Lähtökortin jälkeen hyvä pelaaja suunnittelee millä tavalla hänen pitäisi pelata saadakseen maksimaalisen määrän pisteitä, tätä suunnitelmaa kutsutaan pelinvientisuunnitelmaksi. Suunnitelmaan kuuluvat ideat pelin kotiin viemiseksi, riskien minimoimiseksi tai ylimääräisten tikken saamiseksi. Tällaisia tapoja ovat maskaaminen, toppaaminen, valttien poistaminen, varastaminen (kuppaaminen), vuorovarkaus (vuorokuppi), laisto, kiinni-istutus, värien kasvattaminen, eliminaatio ja vastustajan pelaamisen hankaloittaminen. Hankalampia tapoja ovat kiristys sekä eliminaatio ja kiinni-istutus.
Maskaaminen: esim. pelinviejällä ♠Q,J,10,9, pöydässä ♠A,4,3,2, vasemmanpuoleisella vastustajalla on ♠K tai ♠K+pieniä -> Pelinviejä saa aina neljä patatikkiä, koska: Hän pelaa patarouvan itseltä-> jos vasemmanpuoleinen vastustaja pelaa pienen padan (5,6,7 tai 8), pelinviejä määrää pöydästä pienen -> Hän saa tikin -> Hän jatkaa pata J, 10, 9, jos vastustaja laistaa hän pelaa pöydästä pienen, jos vastustaja pelaa patakuninkaan, hän ottaa ässän. Jos taas vastustaja ottaa heti patakuninkaan pelinviejä määrää pöydästä ässän -> Hänelle kasvaa ♠J,10,9
Toppaaminen: esim. pelinviejällä ♠K,8,7,6,5, pöydässä ♠A,4,3,2. Pelinviejä pelaa pienen padan pöydän ässälle ja pöydästä pienen padan hänen kuninkaalleen. Hän saa kaikki patatikit jos pata on vastustajilla 2-2.
Valttien poistaminen: Pelaamalla valttia pelinviejä voi estää vastustajiensa mahdolliset varkaudet, jos heistä vähintään toisen valtit loppuvat.
Värien kasvattaminen: esim. pelinviejällä ♣4,3,2, pöydässä ♣K,Q,J,10,9,8. Jos pelinviejä pelaa ristiä niin kauan, että vastustaja ottaa ässän, hän kasvattaa pöydän ristin.
Varkaus: Jos pohjoinen pelaa ruudun ja varastaa sen pöytään patakakkoselle (valttia), hän saa varmasti kymmenen tikkiä ja pelin kotiin. (esimerkki: Jako 1)
 jako 1 ♠:A,K  sitoumus vaaraton ♥:  4♠ P avaaja N ♦:2  pelivuoro: P ♣:   ♠:  ------P------   ♠: ♥:A,K  -------------  ♥: ♦:  -------------  ♦:A,8,3 ♣:Q  ------E------  ♣: ♠:2     ♥:7,6  Tikit:   ♦:  NS: 7   ♣:  EW: 3
Vuorovarkaus: Pelinviejä kuppaa (varastaa) tikkejä sekä omaan käteen että pöytään.
Laisto: Pelinviejä ei ota tikkiä väristä heti kun se olisi mahdollista vaan laistaa niin kauan, että toiselta vastustajalta loppuu tämä väri.
Kiinni-istutus: Pelinviejä antaa tikin toiselle vastustajista siksi, että hän saisi ylimääräisen tikin, koska vastustaja joutuu tuomaan jotain maata "hahloon" niin, että pelinviejä saa ilmaisen maskin.
Eliminaatio: Pelinviejä eliminoi jonkun värin niin, että toinen vastustajista ei voi tuoda sitä päästessään kiinni.
Vastustajien vaikeuttaminen: Pelinviejä voi vaikeuttaa vastustajaa monilla tavoilla: Antamalla vastustajille menevän tikin heti, jotta he eivät ehtisi näyttää kovin tarkkoja merkinantoja. Heittämällä isompia kortteja väreistä, kuin olisi tarpeellista, jotta vastustajat eivät arvaisi niin helposti toistensa kortteja. Pelata sekvensseistä sattumanvaraisia kortteja, jotta vastustaja joutuu arvaamaan mitä kortteja pelinviejällä on,...
Kiristys: Pelinviejä pakottaa vastustajan heittämään vahvan kortin jostakin väristään.
Eliminaatio ja kiinni-istutus: Pelinviejä eliminoi kaksi väriä niin, että pöydässä ja pelinviejällä molemmilla on vain valttia ja jotain toista väriä jäljellä ja kiinni-istuttaa vastustajan niin, että hän joutuu tuomaan jotain maata joko tuplarenonssiin tai antamaan ilmaisen maskin.

 Puolustus 

Pelivaiheessa toinen pari yrittää estää pelinviejää saamasta ylitikkejä tai sitoumusta kotiin. Tällöin puolustavalla parilla on mahdollisuus antaa merkinantoja toisilleen tikkiin pelatuilla yksittäisillä korteilla. Puolustajilla on myös mahdollisuus yrittää harhauttaa pelinviejää. Tällaisia tapauksia voivat olla merkinanto joka on parin konventiokortissa lukevan merkinannon vastainen, mutta tällaiset huijausmerkinannot eivät saa olla partnerin kanssa sovittuja. Pelaajan partneri ei siis saisi tietää mikä merkinannoista on huijausmerkinanto, muuten parille voidaan määrätä kilpailukielto ja sakkoja.

Lähtökortilla voidaan antaa merkinanto partnerille. Toisaalta lähtökortti voi pyytää partnerilta ensimmäiseen tikkiin merkinantoa pelatun värin pituudesta tai mitä väriä partneri haluaa lähtijän seuraavaksi tai seuraavan kerran kiinni ollessaan pelaavan.

 Puolustuksen merkinannot 
Merkinannon tavoitteena on yleensä saada partneri kiinni ollessaan pelaamaan jotain tiettyä maata tai säilyttämään pito jossain tietyssä maassa. Erilaisia merkinannolla kerrottuja tietoja voivat olla esimerkiksi värin pituus, lyhyys tai voima jossakin värissä, mitä väriä haluaa partnerin palauttavan ja jakauma. Merkinannot pari saa päättää itse.

Monilla huippupelaajilla on erilaiset merkinannot valttipeliin, sangipeliin, alapeleihin, täyspeleihin ja slammeihin. He myös näyttävät eri merkkejä ässälähtöihin, sekvenssilähtöihin, dubbelilähtöihin ja lähtöihin, joissa pöytä jää kiinni. Pelivaiheen merkinannot tulee olla merkittynä konventiokortteihin.

 Pelin päättyminen 
Varsinaisen pelivaiheen jälkeen kun pelaajat ovat saaneet kaikki kolmetoista korttiaan pelattua ja parinsa tikit merkattua ja laskettua on aika vertailla tikkimäärää vastustajaparin kanssa. Jos tikkimäärästä päästään yhteisymmärrykseen kuten yleensä, tulos merkataan ylös BridgeMatelle tai tulospaperille. Jos tuloksesta ei päästä sopuun, jako käydään uudelleen läpi, tarvittaessa jopa kilpailunjohtajankin kanssa.

 Parikilpailu 
Kun sitoumuksen tuloksesta on päästy yhteisymmärrykseen ja se on merkattu ylös, käydään varmistamassa tulos vielä tulosmonisteista, jotta kaikki jaot joihin on merkattu vahingossa virheellinen tulos saadaan varmasti korjattua oikeiksi.

 Joukkuekilpailu 
Kun sitoumuksen tuloksesta on päästy yhteisymmärrykseen ja se on merkattu ylös, käydään tulosta vertailemassa joukkuetovereiden kanssa. Jokaisen jaon pisteet lasketaan yksi kerrallaan ja lopussa kaikki tulokset lasketaan yhteen. Tämän jälkeen tuloksia vertaillaan vastustajajoukkueen ja tulosmonisteiden kanssa, jos kaikki täsmäävät voidaan lähteä pelaamaan seuraavaa ottelua. Mutta jos tulokset eivät täsmää etsitään ja korjataan virhe.

 Säännöt 
Suomenkieliset säännöt jotka ovat englanninkielisestä versiosta kääntäneet Armi ja Kari Koistinen ovat Bridgen viralliset säännöt, joita noudatetaan kaikissa Suomen virallisissa turnauksissa ja kansainvälisissä turnauksissa.

Jaon aikana pelaajat eivät saa häiritä vastustajiaan eivätkä näyttää mitään laitonta merkinantoa.

 Tarjousvaihe 
Tarjoamisen aikana pelaajien pitää:
 Tarjota omalla vuorollaan
 Tarjota vastustajan tarjousta ylempi tarjous tai muu laillinen tarjous
 Tarjota systeemilapussa lukevien tarjousten mukaisesti
 Alertoida partnerinsa luonnollisesta poikkeavat tarjoukset
 Olla näyttämättä laittomia merkinantoja
 Pelata kutakuinkin samalla nopeudella
 Odottaa mahdollisen vastustajan hyppytarjouksen jälkeen hänen käyttäessään STOP-lappua

 Omalla vuorolla tarjoaminen 
Pelaajan tulee tarjota omalla vuorollaan. Tarjousvuorot kiertävät kellon suuntaisesti niin, että jakaja aloittaa ja hänen vasemmanpuoleinen pelaaja jatkaa. Väärällä vuorolla tarjoamisesta seuraa usein, että joko tarjoaja tai hänen partnerinsa joutuu passaamaan seuraavalla vuorollaan tai koko jaon loppuun asti. Tästä väärästä tarjouksesta ei saa tulla mitään hyötyä tarjoajan partnerille ja hänen lähtökorttiaan saatetaan rajoittaa.

 Lailliset tarjoukset 
Pelaajan tulee tarjota tarjous, joka on pöydän edellistä tarjousta korkeampaa tasoa tai samaa tasoa mutta korkeampaa väriä. Jos pelaaja kuitenkin alitarjoaa eli tarjoaa riittämättömän tarjouksen, vastustaja yleensä hyväksyy tarjouksen muuttamisen riittävän korkealle tasolle samassa värissä tai tarjoaa itse väärän tarjouksen päälle samalla hyväksyen väärän tarjouksen. Jos näin tapahtuu, peli jatkuu normaalisti. Jos kuitenkin vastustaja hylkää muutoksen, kutsutaan kilpailunjohtaja, joka määrää sääntöjen mukaan miten jatketaan.

Pelaaja voi myös passata aina omalla vuorollaan, jos kilpailunjohtaja ei ole määrännyt jonkun aikaisemmassa pelivaiheessa tapahtuneen virheen takia hänelle tarjouspakkoa tälle vuorolle. Muut vaihtoehdot ovat donkkaaminen, joka voidaan tarjota vain vastustajan tarjouksen päälle ja reinoaminen, joka voidaan tarjota vain vastustajan donkin päälle.

 Systeemilapun mukaiset tarjoukset 
Pelaajien tulee tarjota systeemilapuissaan lukevien tarjousten mukaisesti. Jos näin ei kuitenkaan käy, väärintarjonnut pelaaja saattaa joutua ottamaan kilpailunjohtajan kirjoittaman bluffiraportin, joka tarkoittaa sitä, että pelaaja ei saa huijata enää tällä samalla tarjouksella. Kilpailunjohtaja voi myös määrätä muita rangaistuksia niin, että väärästä tarjouksesta ei tule tarjoajalle hyötyä.

 Alertointi 
Jokainen partnerin luonnolisesta poikkeava tarjous tulee alertoida. Poikkeuksena donkit, reinot ja vähintään neljän tasolla tarjotut tarjoukset. Jos alertointisääntöä ei noudateta, kilpailunjohtaja määrää rangaistuksen.

 Merkinannot 
Tarjousvaiheen merkinannot tulee näyttää tarjouksilla. Kaikki muut tarjousvaiheen merkinannot ovat kiellettyjä. Näitä kiellettyjä merkinantoja ovat esimerkiksi yskäisyt, silmän iskemiset, tarjouslappujen poikkeavat asennot, tarjouslaatikon tarpeeton koskettaminen, ilmeet ja potkiminen.

 Pelinopeus 
Pelaajan pelinopeus ei saa muuttua merkittävästi. Pelaaja saa miettiä, mutta hänen partnerinsa ei saa hyötyä siitä millään tavalla. Pelaaja ei myöskään saa tarjota välittömästi niin, että hänen partnerinsa hyötyisi siitä.

Kohteliasta on myös odottaa vastustajan hyppytarjouksen jälkeen vähintään 15 sekuntia, jos hän käyttää STOP-lappua. Lapun idea on juuri se, että tarjousten nopeudenmuutosta ei huomaa niin helposti, kun tarjouksen jälkeen odotetaan joka tapauksessa.

 Pelivaihe 
Pelivaiheen aikana pelaajien pitää:
 Noudattaa väripakkoa
 Olla näyttämättä laittomia merkinantoja
 Pelata oikealla vuorolla

Bridgessä ei ole valttipakkoa eikä mitään pakkoa, joka määräisi minkä kokoisen kortin pitäisi pelata. Bridgessä saa myös lähteä millä tahansa kortilla omasta kädestään. Tämä koskee myös pelivaiheen alun jälkeisiä tilanteita lähtökortin jälkeenkin pelaajan ollessa kiinni.

 Väripakko 
Pelattaessa jotain maata, seuraavana pelivuorossa olevien pelaajien tulee tunnustaa sitä jos mahdollista. Tilannetta jossa maata ei tunnusteta, kutsutaan revohkiksi tai revokiksi. Revokin satuttua kilpailunjohtaja määrää revokin tekijälle rangaistuksen. Yleensä rangaistuksen tekijän vastustaja saa yhden tai kaksi ylimääräistä tikkiä.

 Merkinannot 
Pelivaiheen merkinannot tulee näyttää pelatuilla korteilla niin, että kortin koko ratkaisee. Kaikki muut merkinannot ovat kiellettyjä. Näitä kiellettyjä merkinantoja ovat esimerkiksi yskäisyt, silmän iskemiset, korttien poikkeavat asennot, tarjouslaatikon tarpeeton koskettaminen, ilmeet ja potkiminen.

 Omalla vuorolla pelaaminen 
Pelaajan tulee asettaa kortti pöydälle omalla vuorollaan. Pelivuorot kiertävät kellon suuntaisesti niin, että pelinviejän vasemmanpuoleinen vastustaja aloittaa ja hänen vasemmanpuoleinen pelaaja jatkaa. Väärällä vuorolla pelaamisesta seuraa usein, että pelatusta kortista tulee rangaistuskortti. Tästä väärällä vuorolla pelatusta kortista ei näin tule mitään hyötyä pelaajalle tai hänen partnerilleen.

 Bridgen pistelasku pääartikkeli : Bridgen pistelaskuBridgessä on useita eri pelimuotoja, jotka eroavat toisistaan vain pistelaskun kannalta: robber, chicago, parikilpailu ja joukkuekilpailu. Chicagon pistelasku on yksinkertaisin ja toimii muiden laskentatyylien pohjana. Chicagossa pelataan neljä jakoa jakovuoron kiertäessä, robberissa jaetaan robber-bonuksia, parikilpailulaskennassa vertaillaan jakoja parempi-huonompi-tyyliin ja joukkuekilpailussa oman puolen parien tuloksia vertaillaan keskenään ja lasketaan erotus imppeinä.

 Tarjousjärjestelmät 

Pelin erikoisuutena ovat tarjousjärjestelmät, joissa tarjouksiin sisällytetään ylimääräistä informaatiota. Esimerkiksi tarjouksella 'kaksi ristiä' (jolla luvataan ottaa 8 tikkiä risti valttina) ei välttämättä kerrota omasta rististä yhtään mitään, vaan esimerkiksi kerrotaan partnerille omista vahvoista korteista. Tarjousjärjestelmän tavoitteena on keskustelu partnerin kanssa sen selvittämiseksi, kannattaako oman puolen tarjota täyspeli tai slammi, ja mikä olisi tällaiseen sitoumukseen paras valttimaa. Tarjousjärjestelmään kuulumaton viestintä, salaiset merkit (kiinalaiset merkinannot) ja vastaavat on ehdottomasti kielletty.

Tarjousjärjestelmällä voidaan
 Löytää ja tarjota täyspeli, jos se näyttää olevan pelattavissa
 Löytää ja tarjota slammi, jos täyspeli on varma ja slammi näyttää hyvältä
 Kilpailla vastustajan kanssa osasitoumuksesta, jos täyspeli ei näytä olevan pelattavissa 
 Häiritä vastustajan tarjoussarjaa
 Uhrata, eli tarjota huono sitoumus, jos siitä menettää vähemmän kuin mitä vastustaja saisi pisteitä täyspelistä.

 Luonnollinen järjestelmä  
Luonnollinen järjestelmä on bridgen yksinkertaisin tarjousjärjestelmä. Kaikki aloittelevan tason pelaajat opettelevat ensiksi Luonnollisen järjestelmän. Järjestelmän suurin etu on sen yksinkertaisuudessa ja siinä, että kaikki pelaajat osaavat sitä, joten sitä voi käyttää myös ennalta tuntemattomien pelaajien kanssa. Luonnollinen järjestelmä vaihtelee hieman maasta riippuen, esimerkiksi Englannissa suosittua, hyvin luonnollisen kaltaista järjestelmää kutsutaan nimellä Acol, ja Yhdysvalloissa vastaavan järjestelmän nimi on American Standard.

Suomessa opetetun luonnollisen järjestelmän pääpiirtet ovat:
 Avauskelpoisia ovat 11 arvopisteen epätasaiset kädet tai 12 pisteen tasaiset kädet
 Periaatteessa mikä tahansa neljän kortin väri on tarjouskelpoinen
 Neljän kortin värit tarjotaan alimmasta korkeimpaan, viiden kortin ja pidemmät värit taas korkeimmasta alimpaan
 Sangiavaus 1NT on 15–17 pistettä, 2NT taas 21–22 pistettä

 Keinotekoinen järjestelmä 
Keinotekoisia järjestelmia ovat tarjousjärjestelmät, joissa tarjoukset eivät välttämättä kerro tarjousväristä mitään tai kertovat siitä hyvin vähän. Esimerkiksi vahvan ristin systeemissä 1♣-avaus kertoo vain paljon pisteitä, eikä lupaa mitään ristiväristä.

hyödyt: Joitakin pelejä helpompi löytää kuten slammeja vahvan ristin systeemissä. Vastustajien mahdollinen sekoilu ja heidän puolustussysteemiensä puute juuri tälle systeemille.
haitat: Mahdollinen oma sekoilu ja tarjouksen merkityksen  unohtaminen. Vastustajan korkean tason häirintä saattaa estää oman värin löytymisen.

 Kilpailut 
Kilpailut ovat yksi tapa mitata bridgenpelaajien tasoa. Suomen pisin turnaus on Hangon bridgeviikko, joka sisältää monta erillistä kilpailua.

 Osallistuminen 
Saadakseen osallistua viralliseen kilpailuun on pelaajan oltava jonkin kerhon jäsen ja maksettava vuosittainen jäsenmaksu jonkun maan bridgeliitolle. Tällainen bridgeliitto on esimerkiksi Suomen Bridgeliitto. Jos pelaaja on maksanut jäsenmaksun jo aiemmin esimerkiksi jonkun muun kilpailun yhteydessä hänen ei tarvitse maksaa maksua uudestaan.

Kun vuosittainen jäsenmaksu on maksettu, pelaajan tarvitsee osallistua kisaan joko netissä, puhelimella tai jollakin muulla tavalla niin, että kilpailunjohtaja tietää hänen tulevan. Osallistuminen tavalliseen MP-kilpailuun eli kisaan jossa voi voittaa mestaripisteitä maksaa yleensä 15-25 euroa. Juniorit (alle 26-vuotiaat) pääsevät kuitenkin yleensä puoleen hintaan.

Parikilpailuihin tarvitaan tasan kaksi pelaajaa paria kohden ja joukkuekilpailuihin neljästä kuuten pelaajaa joukkuetta kohden.

 Järjestäminen 
Suomen kerhoilla on oikeus järjestää MP-kilpailuja ja tukikilpailuja. MP-kilpailuja kerho saa järjestää kolme, joidenka kaikkien pitää olla eri laskentatyylillä. Näiden kolmen kilpailun lisäksi kerho voi järjestää Warm-Up-kisan jossa jakomäärä on vähäisempi

MP-kilpailujen jakomäärä on vähintään 40. Jos jakomäärä on kuitenkin vähäisempi, siitä tulee ilmoittaa pelaajille ja pelimaksua pitää alentaa. Poikkeuksia ovat iltakilpailut, joissa jakomäärän tulee olla vähintään 30 ja Warm-Up-kilpailut, joissa jakomäärän tulee olla vähintään 16.

Näiden kerhojen järjestämien kilpailujen lisäksi SBL (Suomen Bridgeliitto) järjestää SM-kilpailut, Suomen Cup -kilpailun ja MP-kilpailuja joka vuosi.

 Suomen kilpailuja 
Suomessa pidettävistä kilpailuista ja turnauksista tunnetuimpia ja suosituimpia ovat:
 SM-parikilpailu
 SM-joukkuekilpailu
 SM Swiss IMPs -parikilpailu
 SM IMP-parikilpailu
 Pääsiäisbridge
 Loppiaiskisat
 Hangon bridgeviikko
 Ristimerkkikilpailu
 Bridge maraton tai puolimaraton

 Kansainväliset kilpailut 
MM-kisat järjestävät World Bridge Federation ja EM-kisat European Bridge League. Kilpailuihin ilmoittaudutaan kisasivuilla tai käydään erilliset karsintakisat, joista valitaan kilpailujen parhaat pelaajat ja joukkueet. Kansainvälisten kilpailujen kilpailunjohtajien pitää käydä erillinen koulutus, josta monet eivät pääse läpi.

 Huijaukset kilpailuissa 
Vaikka bridge on herrasmieslaji ja siinä yritetään estää huijauksia mahdollisimman hyvin, muutamat parit ovat silti luoneet oman kielletyn eli kiinalaisen merkinannon. Näistä merkeistä pari saa valtavan hyödyn rehellisiä pelaajia vastaan, jota voidaan verrata dopingiin. Lotan Fisher ja Ron Schwartz olivat ensimmäinen pari, joka jäi kiinni huijauksesta kansainvälisessä kilpailussa Boye Brogelandin paljastamana. Heidän jälkeensä kiinni jäivät parit Fulvio Fantoni ja Claudio Nunes sekä Alexander Smirnov ja Josef Piekarek. Kaikkien huijaustapausten tarkoituksena oli kertoa lisää tietoa korteista partnerille. Huijaajat saivat myös pitkän pelikiellon ja valtavan rahasumman maksettavakseen.
Lotan Fisher ja Ron Schwartz huijasivat siirtelemällä brikkaa eri asentoihin kertoen samalla ylimääräistä tietoa korteistaan.
Maailman parhaat pelaajat Fulvio Fantoni ja Claudio Nunes huijasivat lähtökorttien asennoilla kertoen minkälainen lähtöväri heillä on.
Alexander Smirnov ja Josef Piekarek huijasivat yskäisyillään.

 Pelaajamäärät 
Maailmassa bridgenpelaajia, jotka ovat jonkin bridgeliiton virallisia jäseniä, eli ovat maksaneet vuosittaisen jäsenmaksun, on noin 683 000. Näiden pelaajien lisäksi on myös monia muita pelaajia, jotka osaavat tai sanovat osaavansa pelata bridgeä. Esimerkitsi Ruotsin Bridgeliiton mukaan Ruotsissa on noin 300 000 tällaista pelaajaa, mutta vain 27 500 pelaajaa, jotka ovat liiton jäseniä.
Suomen bridgeliiton jäsenet  vuosi (alku) 2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016 pelaajamäärä 2 214  2 210  2 226  2 216  2 174  2 142  2 046  2 016  1 917  1 878  1 628  1 629  1 634  1 683  1 558  1 500 muutos -4 +16 -10 -42 -32 -96 -30 -99 -39 -250 +1 +5 +49 -125 -58

Eri maiden bridgeliittojen jäsenet (2015)  #  Nimi  Suomenkielinen liiton nimi  kansainvälinen nimi  Lyh.  Pelaajamäärä 3  Alankomaat  Alankomaiden Bridgeliitto  Nederlandse Bridge Bond  NBB 83 438 -  Albania  Albanian Bridgeliitto  Albanian Bridge Federation  ALBF 169 -  Arabiemiraatit  Arabiemiraattien Bridgeliitto  United Arab Emirates Bridge Federation  UAEBF - -  Argentiina  Argentiinan Bridgeliitto  Asociation del Bridge Argentino  ABA 451 6  Australia  Australian Bridgeliitto  Australian Bridge Federation  ABF 37 274 -  Bahrain  Bahrainin Bridgeliitto  Bahrain Bridge Committee  BBC 45 -  Bangladesh  Bangladeshin Bridgeliitto  Bangladesh Bridge Federation  BngBF 85 -  Barbados  Barbadosin Bridgeliitto  Barbados Bridge League Inc.  BrBL 45 -  Belgia  Belgian Bridgeliitto  Royal Belgian Bridge Federation  BBF 7 433 -  Bermuda  Bermudan Bridgeliitto  Bermuda Bridge Federation  BrmBF 215 -  Bolivia  Bolivian Bridgeliitto  Asociacion Boliviana de Bridge  ABB 213 -  Bosnia-Herzegovina  Bosnia-Herzegovinan Bridgeliitto  Bosnia & Herzegovina Bridge Federation  BHBF 65 -  Botswana  Botswanan Bridgeliitto  Botswana Bridge Federation  BtBF 812 -  Brasilia  Brasilian Bridgeliitto  Brasilian Bridge Federation  CBB 750 -  Bulgaria  Bulgarian Bridgeliitto  Bulgarian Bridge Federation  BuBF 640 -  Chile  Chilen Bridgeliitto  Federación Chilena de Bridge  FChB 1 390 -  Costa Rica  Costa Rican Bridgeliitto  Asociación Recreativa Nacional de Bridge de Costa   ARNB 40 -  Dominica  Dominican Bridgeliitto  Dominica Bridge Federation  DBF 11 -  Ecuador  Ecuadorin Bridgeliitto  Ecuadorian Bridge Federation  FEB 137 -  Egypti  Egyptin Bridgeliitto  Egyptian Bridge Federation  EBF 924 5  Englanti  Englannin Bridgeliitto  English Bridge Union  EBU 37 942 -  Espanja  Espanjan Bridgeliitto  Asociación Española de Bridge  AEB 5 133 -  Etelä-Afrikka  Etelä-Afrikan Bridgeliitto  South Africa Bridge Federation  SABF 2 894 -  Filippiinit  Filippiinien Bridgeliitto  Philippine Tournament Bridge Association  PTBA 99 -  Färsaaret  Färsaarien Bridgeliitto  Foeroya Bridge Samband  FBF 200 -  Georgia  Georgian Bridgeliitto  Georgian Bridge Federation  GBF 25 -  Grenada  Grenadan Bridgeliitto  Grenada Bridge Federation  GrBF 23 -  Guadeloupe  Guadeloupen Bridgeliitto  Comite de Bridge de Guadeloupe  GuBF 166 -  Guatemala  Guatemalan Bridgeliitto  Asociation Guatemalteca de Bridge  AGB 30 -  Indonesia  Indonesian Bridgeliitto  Indonesian Contract Bridge Association  IBA 8 250 -  Intia  Intian Bridgeliitto  Bridge Federation of India  BFI 5 740 -  Irlanti  Irlannin Bridgeliitto  Irish Bridge Union  IBU 2 606 -  Islanti  Islannin Bridgeliitto  Icelandic Bridge Federation  BI 825 -  Israel  Israelin Bridgeliitto  Israel Bridge Federation  IBF 5 921 10  Italia  Italian Bridgeliitto  Federazione Italiana Gioco Bridge  FIGB 22 444 -  Itä-Timor  Itä-Timorin Bridgeliitto  Timor Leste Contract Bridge Federation  TLCBF - -  Itävalta  Itävallan Bridgeliitto  Osterreichischer Bridgesportverband  OBV 2 774 -  Jamaika  Jamaikan Bridgeliitto  Jamaica Bridge Association  JaBA 30 -  Japani  Japanin Bridgeliitto  Japan Contract Bridge League Inc  JCBL 7 677 -  Jordania  Jordanian Bridgeliitto  Jordan Bridge Federation  JBA 285 -  Kamerun  Kamerunin Bridgeliitto  Cameroon Bridge Association  CBA 33 -  Kanada  Kanadan Bridgeliitto  Canadian Bridge Federation  CBF 19 582 -  Kenia  Kenian Bridgeliitto  Kenya Bridge Association  KBA 300 4  Kiina  Kiinan Bridgeliitto  Chinese Contract Bridge Association  CBA 40 500 -  Kiina - Hongkong  Hongkongin Bridgeliitto  Hong Kong Contract Bridge Association Ltd  HKCBA 274 -  Kiina - Macao  Macaon Bridgeliitto  Macau Contract Bridge Association  MCBA 54 -  Kiinan Taipei  Taipein Bridgeliitto  Chinese Taipei Contract Bridge Association  CTCBA 1 100 -  Kolumbia  Kolumbian Bridgeliitto  Federacion de Clubes de Bridge de Colombia  FCB 250 -  Etelä-Korea  Etelä-Korean Bridgeliitto  Korea Contract Bridge League  KCBL 600 -  Kreikka  Kreikan Bridgeliitto  Hellenic Bridge Federation  HBF 3 199 -  Kroatia  Kroatian Bridgeliitto  Croatian Bridge Federation  CrBF 631 -  Kuuba  Kuuban Bridgeliitto  Cuba Bridge Association  CBA 33 -  Kuwait  Kuwaitin Bridgeliitto  Kuwait Mind Sports Association  KMSA 67 -  Kypros  Kyproksen Bridgeliitto  Cyprus Bridge Association  CyBA 300 -  Latvia  Latvian Bridgeliitto  Latvia Bridge Federation  LBF 225 -  Libanon  Libanonin Bridgeliitto  Lebanese Bridge Federation  FLB 598 -  Liettua  Liettuan Bridgeliitto  Lietuvos Sportinio Bridzo Asociacija  LBA 139 -  Luxemburg  Luxemburgin Bridgeliitto  Federation Luxembourgeoise de Bridge  FLuB 50 -  Madagaskar  Madagaskarin Bridgeliitto  Federation Malgache de Bridge  FMaB 40 -  Malesia  Malesian Bridgeliitto  Malaysian Contract Bridge Association  MCBA 56 -  Malta  Maltan Bridgeliitto  Malta Bridge Association  MBA 105 -  Marokko  Marokon Bridgeliitto  Fédération Royale Marocaine de Bridge  FRMB 300 -  Martinique  Martiniquen Bridgeliitto  District de Bridge de la Martinique  DBM 100 -  Meksiko  Meksikon Bridgeliitto  Federacion Mexicana de Bridge  FMB 305 -  Monaco  Monacon Bridgeliitto  Fédération Monégasque de Bridge  FMoB 151 -  Nigeria  Nigerian Bridgeliitto  Nigerian Bridge Association  NBA 120 -  Norja  Norjan Bridgeliitto  Norsk Bridgeforbund  NB 8 381 -  Pakistan  Pakistanin Bridgeliitto  Pakistan Bridge Federation  PBF 500 -  Palestiina  Palestiinan Bridgeliitto  Palestine Bridge Federation  PaBF 7 -  Panama  Panaman Bridgeliitto  Asociacion Panamena de Bridge  APnB 28 -  Paraguay  Paraguayn Bridgeliitto  Asociación Paraguaya de Bridge  APrB 40 -  Peru  Perun Bridgeliitto  Federacion Deportiva Peruana de Bridge  FDPB 90 -  Portugali  Portugalin Bridgeliitto  Federação Portuguesa de Bridge  FPB 918 -  Puola  Puolan Bridgeliitto  Polish Bridge Union  PBU 5 978 -  Qatar  Qatarin Bridgeliitto  Qatar Bridge Association  QBA 18 2  Ranska  Ranskan Bridgeliitto  Fédération Française de Bridge  FFB 100 299 -  Ranskan Polynesia  Polynesian Bridgeliitto  Fédération de Bridge de Polynésie Française  FBPF 65 -  Reunion  Reunionin Bridgeliitto  District de Bridge de la Réunion  DBR 293 -  Romania  Romanian Bridgeliitto  Romanian Bridge Federation  FRB 503 8  Ruotsi  Ruotsin Bridgeliitto  Swedish Bridge Federation  SBF 23 264 7  Saksa  Saksan Bridgeliitto  Deutscher Bridge-Verband e.V.  DBV 26 158 -  Sambia  Sambian Bridgeliitto  Zambia Bridge Federation  ZBF 22 -  San Marino  San Marinon Bridgeliitto  Federazione Nazionale Sammarinese Bridge  BFSM 48 -  Serbia  Serbian Bridgeliitto  Bridge Association of Serbia  BSS 235 -  Singapore  Singaporen Bridgeliitto  Singapore Contract Bridge Association  SCBA 153 -  Skotlanti  Skotlannin Bridgeliitto  Scottish Bridge Union  SBU 5 614 -  Slovakia  Slovakian Bridgeliitto  Slovak Bridge Association  SvBF 229 -  Slovenia  Slovenian Bridgeliitto  Bridge Zveza Slovenije  BZS 211 -  Sri Lanka  Sri Lankan Bridgeliitto  Bridge Federation of Sri Lanka  BFSL 300 26  Suomi  Suomen Bridgeliitto  Bridge League of Finland  BLF 1 557 -  Suriname  Surinamen Bridgeliitto  Surinaamse Bridge Bond  SBB 61 -  Sveitsi  Sveitsin Bridgeliitto  Fédération Suisse de Bridge  FSB 3 535 -  Syyria  Syyrian Bridgeliitto  Syrian Bridge Association  SBA 260 9  Tanska  Tanskan Bridgeliitto  Danmarks Bridgeforbund  DB 22 737 -  Thaimaa  Thaimaan Bridgeliitto  Contract Bridge League of Thailand  CBLT 479 -  Trinidad ja Tobago  Trinidad ja Tobagon Bridgeliitto  Trinidad & Tobago Contract Bridge Association  TTCBA 33 -  Tšekki  Tšekin Bridgeliitto  Czech Bridge Federation  CzBF 424 -  Tunisia  Tunisian Bridgeliitto  Fédération Tunisienne de Bridge  FTB 271 -  Turkki  Turkin Bridgeliitto  Türkíye Bríç Federasyonu  TBF 5 037 -  Ukraina  Ukrainan Bridgeliitto  Ukrainian Bridge Federation  UBF 130 -  Unkari  Unkarin Bridgeliitto  Hungarian Bridge Federation  MBSZ 598 -  Uruguay  Uruguayn Bridgeliitto  Asociacion Uruguaya de Bridge  AUB 122 -  Uusi-Kaledonia  Uuden-Kaledonian Bridgeliitto  New Caledonia Bridge Federation  NCBF 129 -  Uusi-Seelanti  Uuden-Seelannin Bridgeliitto  New Zealand Bridge Inc  NZB 13 952 -  Wales  Walesin Bridgeliitto  Welsh Bridge Union  WBU 1 661 -  Valko-Venäjä  Valko-Venäjän Bridgeliitto  Belarus Contract Bridge Union  BCBU 141 -  Venezuela  Venezuelan Bridgeliitto  Federacion Venezolana de Bridge  FVB 132 -  Venäjä  Venäjän Bridgeliitto  Russian Bridge League  RBL 1 000 -  Viro  Viron Bridgeliitto  Estonian Tournament Bridge League  ETBL 515 1  Yhdysvallat  Yhdysvaltojen Bridgeliitto  United States Bridge Federation  USBF 150 719 -  Yhdysvaltain Neitsytsaaret  Neitsytsaarien Bridgeliitto  Virgin Islands Bridge Federation  VIBF 80 -  Zimbabwe  Zimbabwen Bridgeliitto  Zimbabwe Bridge Union  ZBU 77

 Tuurin osuus 
Bridgessä ”tuurin” osuus on varsin vähäinen, koska samat jaot pelataan monessa pöydässä ja näitä tuloksia vertaillaan. Lisäksi erilaisten jakojen määrä on niin valtava, että on käytännössä mahdotonta opetella kaikkia tilanteita ulkoa. Bridgessä ei myöskään saa antaa mitään merkkiä partnerilleen tarjousten ja korttien lisäksi. Tämä vähentää myös tuurin osuutta. Turnauksissa pelataan myös niin paljon jakoja, että ”tuurilla” voittaminen on käytännössä mahdotonta.

Tilanteita joissa tuurista on hyötyä ovat esimerkiksi tarjoukset ja pelinvientilinjat. Pelinviejällä voi olla esimerkiksi kaksi linjaa, ensimmäisen onnistumismahdollisuus 75 % (esim. kaksoisleikkaus), toisen onnistumismahdollisuus 35 % (esim. vastustajien väri 3-3). On mahdollista, että linja jonka onnistumismahdollisuus on 75 % ei toimi, mutta 35 %:n linja toimii (n.9 % jaoista). Tällöin pelinviejäpari, joka pelasi kaksoisleikkausta, häviää näiden kahden pöydän keskenäisen vertailun.

Bridgessä saattaa esiintyä pientä tuuria, mutta pitkissä monien kymmenien jakojen kilpailussa on hyvin epätodennäköistä, että ”huonoilla” valinnoilla voittaa. Esimerkiksi pokerissa kovilla korteilla voittaa käytännössä aina, bridgessä korteillä ei ole merkitystä, koska samat jaot pelataan useissa pöydissä.

 Erilaisten jakojen määrä 
52 korttia voivat jakautua neljälle pelaajalle yli 5,36×1028:lla (53 600 000 000 000 000 000 000 000 000) eri tavalla.Manley et al. (2011), s. 579: 53 600 000 000 000 000 000 000 000 000, joka sanotaan: viisikymmentäkolmetuhatta kuusisataa kvadriljoonaa.. Näiden erilaisten korttien jakaumien lisäksi tarjoussarjoja on 1,29×1047 erilaista (128 745 650 347 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000)1,28745650347×1047 Sanotaan: satakaksikymmentäkahdeksantuhatta seitsemänsataaneljäkymmentäviisi septiljoonaa kuusisataaviisikymmentätuhatta kolmesataaneljäkymmentäseitsemän sekstiljoonaa. Erilaisten korttien ja tarjoussarjojen yhdistelmiä on siis noin 6,90×1075 erilaista. Näiden "tavalliseten" tarjoussarjojen lisäksi on vielä sarjoja, joissa tapahtuu alitarjouksia tai jotain muuta tavallisesta poikkeavaa. Kun tarjoussarja on saatu loppuun, alkaa pelivaihe. Sen erilaisten mahdollisuuksien jälkeen erilaisten jakojen määrä nousee septendekiljooniin (1×10102). Jos kaikki mahdolliset epäsäännöllisyydet (revokit, alitarjoukset, väärästä kädestä lähdöt, väärät kortit, jne.) otetaan huomioon, erilaisten jakojen määrä nousee käytännössä äärettömään.
 Erilaisten tarjoussarjojen määrä:Tarjoukset  kymmenpotenssi  Normaali 0  1  1 1  980  980 2  349860  349 860 3  8,081766×107  80 817 660 4  1,357736×1010   13 577 366 880 5  1,767773×1012   1 767 773 167 776 6  1,856161×1015   185 616 182 616 480 7  1,614861×1016   16 148 610 000 000 000 8  1,186923×1018   1 186 923 000 000 000 000 9  7,477613×1019   74 776 130 000 000 000 000 10  4,082777×1021  4 082 777 000 000 000 000 000 11  1,948598×1023  194 859 800 000 000 000 000 000 12  8,184111×1024  8 184 111 000 000 000 000 000 000 13  3,040712×1026  304 071 200 000 000 000 000 000 000 14  1,003435×1028  10 034 350 000 000 000 000 000 000 000 15  2,950099×1029  295 009 900 000 000 000 000 000 000 000 16  7,744010×1030  7 744 010 000 000 000 000 000 000 000 000 17  1,817565×1032  181 756 500 000 000 000 000 000 000 000 000 18  3,816886×1033  3 816 886 000 000 000 000 000 000 000 000 000 19  7,171727×1034  71 717 270 000 000 000 000 000 000 000 000 000 20  1,204850×1036  1 204 850 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 21  1,807275×1037  18 072 750 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 22  2,415177×1038  241 517 700 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 23  2,866710×1039  2 866 710 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 24  3,010046×1040  30 100 460 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 25  2,781282×1041  278 128 200 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 26  2,246420×1042  2 246 420 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 27  1,572494×1043  15 724 940 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 28  9,434965×1043  94 349 650 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 29  4,782551×1044  478 255 100 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 30  2,008671×1045  2 008 671 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 31  6,803565×1045  6 803 565 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 32  1,785936×1046  17 859 360 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 33  3,409514×1046  34 095 140 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 34  4,211752×1046  42 117 520 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 35  2,527051×1046  25 270 510 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 yht  1,287456×1047  128 745 650 347 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000

 Tietokonebridge 
Bridgeä, jota pelataan tietokoneella kutsutaan tietokonebridgeksi. Sitä voi pelata netissä muita pelaajia vastaan tai ilman nettiä omaa konetta vastaan sovelluksen avulla.

 Bridgesovellukset 
Sovellukset, jotka ovat tarkoitettuja bridgen pelaamiseen tai harjoittelemiseen kutsutaan bridgesovelluksiksi. Tällaisia sovelluksia ovat esimerkiksi Bridge Master 2000, Jack, Wbridge5, Shark Bridge, GIB, Bridge Baron ja RoboBridge. Mikään näistä sovelluksista ei tarvitse internetiä toimiakseen.

 Bridge Master 2000 
Bridge Master 2000 on bridgen pelinviennin kehittämiseen tarkoitettu sovellus. Siinä on valmiiksi tehtyjä huolellisesti suunniteltuja jakoja, jotka on luokiteltu vaikeusasteen mukaan viiteen tasoon. Ihmispelaaja on aina pelinviejä ja jokaisessa jaossa on bridge movie, joka ohjaa tarvittaessa oikean pelinvientilinjan ajatteluprosessin tavoin, jos pelaaja ei sitä itse keksinyt. Sovellus voi vaihtaa vastustajien korttien paikkaa siten, että pelinviejä voi saada pelin kotiin vain täsmälleen oikealla pelinvientilinjalla. Bottivastustajat eivät myöskään tee inhimillisiä virheitä, joten pelaaja ei voi laskea yhtään tikkiä vastustajien hölmöilyistä.

 Jack 
Jack on bridgen pelaamisen kehittämiseen tarkoitettu ohjelma, jossa käyttäjä pelaa botteja vastaan. Jaot pelaaja voi valita sattumanvaraisesti, turnauksista tai jakotyypin perusteella. Ohjelma analysoi jaot. Jack-ohjelman yksi kehittäjistä on maailmanmestari Berry Westra.

 Bridge internetissä 
Internetistä löytyy useita palvelimia, joilla bridgeä voi pelata internetissä. Vanhin toiminnassa oleva palvelu on OKbridge. Toinen tunnettu palvelu, Bridge Club Live (BCL) on toiminut vuodesta 1994 alkaen. Bridge Base Online (BBO) on maailman suosituin online-bridgekerho, siitä on tehty tietokoneversion lisäksi tableteilla ja älypuhelimilla toimiva versio.

 Hyödyt 
Pelaaminen helppoa, koska ei tarvitse kutsua neljää pelaajaa samaan paikkaan, vaan voi pelata netissä ympäri maailmaa asuvien pelaajien kanssa.
Usein nopeampaa, kuin tavallinen bridge, koska palvelin tai pelikone sekoittaa ja jakaa kortit automaattisesti.
Pelaajat eivät voi tehdä revohkia eli pelata korttia väärästä maasta sääntöjenvastaisesti.
Alitarjoaminen, tarjoaminen väärällä vuorolla tai jotenkin muuten väärin tarjoaminen mahdotonta.
Matala kynnys aloittaa pelaaminen.
Oppiminen helppoa erilaisten oppimisohjelmien avulla.
Tapaa pelaajia ympäri maailman.

 Haitat 
Pelaajat eivät näe toisiaan ja keskustelu pöydässä hankalampaa.
Pelaajat saattavat olla selvästi eri tasoa, joka mahdollisesti tekee pelaamisesta jopa ärsyttävää.
Huijaaminen helpompaa esimerkiksi puhelimen välityksellä.
Pelin taso saattaa heikentyä nopeassa pelitahdissa.
Virhepainallukset yleisiä.

 Bridge Base Online 
Bridge Base Online (BBO) on maailman suosituin online-bridgekerho, siitä on tehty tietokoneversion lisäksi tableteilla ja älypuhelimilla toimiva versio. Siellä on mahdollista pelata erilaisia kilpailuja, tavallista bridgeä, opetusbridgeä tai tarjousharjoittelua. Lisäksi BBO:lla on mahdollista seurata ammattilaisten pelaamia raamaotteluita tai haastaa kaveri robottipeliin.

 Katso myös 
 Acol
 Bridgen historia
 Bridgen pistelasku
 Luettelo bridgen termeistä
 Luettelo korttipeleistä
 Luettelo bridgesysteemeistä
 SAYC
 Kilpailubridge

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Suomen bridgeliitto.
 Official website of World Bridge Federation 
 Netbridge+, Jyväskylän BK:n nettijulkaisu 
 Bridge Base Online 
 Bridge Korttipeliopas''
 Euroopan bridgeliitto  


Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit