Ullava

Ullava on Keski-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijainnut entinen Suomen kunta. Ullavan, Lohtajan ja Kälviän valtuustot päättivät kuntaliitoksesta Kokkolan kanssa 3.12.2007, ja liitos astui voimaan 1.1.2009. Uuden kaupungin nimeksi tuli Kokkola, ja sillä on yli 45 000 asukasta.http://www.kuntaliitosselvitys.kokkola.fi/  Ullava oli yksikielisesti suomenkielinen ja siellä asui  ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2.

Ullavan naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Halsua, Kaustinen ja Kälviä.

Ullava sijaitsee Suomenselän reuna-alueella, keskellä Keski-Pohjanmaata. Kälviälle, Kannukseen, Toholammille ja Kaustiselle on matkaa noin 30 km ja Kokkolaan noin 50 km.

Entisen Ullavan kunnan alueen suurin pituus luoteesta kaakkoon on noin 30 kilometriä ja suurin leveys lounaasta koilliseen noin kymmenen kilometriä, mutta tästä huolimatta kunnan kokonaispinta-ala oli vain runsaat 160 neliökilometriä. Tämä johtui alueen erikoisen koukeroisesta muodosta; lyhimmillään etäisyys kunnan rajalta toiselle oli vain muutamia satoja metrejä.Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 7: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 319–320. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1978.

Historiaa

Ullavan kirkko valmistui 1783. Sen tekijäksi mainitaan Simo Silvén. Ullava sai kappeliseurakunnan oikeudet 1797 ja itsenäistyi kokonaan emäseurakunta Kälviästä 1904. Ullava itsenäistyi Kälviästä vuonna 1909.

Elinkeinoelämä

Ullavan asukkaista noin kolmannes saa elantonsa alkutuotannosta, lypsy- ja lihakarjataloudesta. Puolet väestöstä saa toimeentulonsa palveluista, kaupasta, rakennustoiminnasta ja liikenteestä. Lupaava litium-esiintymä ja mahdollinen Keliber-projektin kaivostoiminta antavat toiveita uusista työpaikoista tulevaisuudessa.

Koulutus ja vapaa-aika

Ala-asteita Ullavassa on kaksi. Yläastetta käydään Kälviällä ja Toholammilla, ja yleensä myös lukiota jäädään jatkamaan näihin kuntiin. Kuitenkin viime vuosina useat ullavalaiset ovat siirtyneet opiskelemaan Kokkolaan tai musiikkilukioon Kaustiselle.

Yhdistysten, järjestöjen ja urheiluseuran toiminta on vilkasta. Talvisin Ullavassa järjestetään Hopeasompa-hiihtokilpailuja, jossa on sarjoja useille ikäluokille. Kesäisin puolestaan järjestetään yleisurheilukilpailuja, jossa on palkintona muun muassa Urheilu Shop Ala-Korven tuotetteita.

Kylät ja nuorisoseurat toimivat aktiivisesti. Esimerkiksi Ylikylän nuorisoseura osallistui vuonna 2011 Yhesä yhteen -hankkeeseen, jossa oli päämääränä koota näytelmä. Ullavalaisten näytelmä Sukset ristisä? voitti hankkeessa halutun Esko-patsaan. Patsas komeilikin nuorisoseurantalolla vuoden päivät kaikkien nähtävänä. Teatteriharrastus jatkaa vahvana Ullavassa. 

Vapaa-ajan viettoon on Ullavassa monenlaisia luonnollisia mahdollisuuksia. Puhdasvetinen Ullavanjärvi ja laajat metsä- ja suoalueet antavat luonnossa liikkujille hyvät virkistysmahdollisuudet. Rahkosen kylässä, koulun yhteydessä toimiva Ullavan monitoimitalo tarjoaa puitteet useille harrastuksille. Talossa on mm. kuntosali, sivukirjasto, kahvio, disco ja Vionoja-sali kulttuuri- ja liikuntakäyttöön.
pienoiskuva|Ullavan kirkko.

 Nähtävyyksiä 

 Ullavan kirkko

 Ullavan kylät 

Ullavassa on useita kyliä ja kyliksi miellettyjä asutuskeskittymiä, joita ovat Alikylä, Haapasalo, Haapala, Hanhisalo, Herlevi, Honkala, Jääskä, Kallinki, Korpi, Länttä, Neverbacka, Norppa, Rahkonen, Sepänkylä, Törbacka, Ullavan kirkonkylä ja Viitasalo.

 Tunnettuja ullavalaisia 

 Risto Ala-Korpi, entinen yleisurheilija
 Lauri Kaunisvesi, jääkäriluutnantti
 Jarkko Koski-Vähälä, keihäänheittäjä
 Veli-Matti Puutio, kauppaneuvos
 Väinö Viitasalo, kanttori, musiikkineuvos
 Veikko Vionoja, taidemaalari

 Muita ullavalaisia 
 Isla J Brave – ravihevonen

Ruokakulttuuri
Ullavan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla kirnupiimäpuuro tai -velli sekä uunipääryt eli uunissa kypsennetyt perunat.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Taide Vionojan kotisivut 

*