Uukuniemi

Uukuniemi () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Karjalassa ja joka liitettiin vuoden 2005 alusta Parikkalaan samaan aikaan Saaren kunnan kanssa. Parikkalan kunnan päätöksellä vuonna 2017 nimitys Uukuniemen pitäjä hyväksyttiin käyttöön.

31. joulukuuta 2004 kunnassa asui 502  henkeä ja sen pinta-ala oli 156,58 km², josta 54,88 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 5,52 asukasta/km². Entisen Uukuniemen kunnan alue kuuluu historiallisesti ja luonnonmaantieteellisesti Laatokan Karjalaan. Uukuniemi oli aikanaan Kymen läänin sekä pohjoisin että itäisin kunta.

Uukuniemen naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Kesälahti, Kitee ja Saari. Ennen 1940-luvun alueluovutuksia naapurikuntiin kuuluivat myös Jaakkima, Sortavalan maalaiskunta ja Ruskeala, jotka lakkautettiin Karjalan luovutuksen takia.

 Historia 

Uukuniemen alue mainitaan vuonna 1500 Sortavalan pitäjään kuuluvana kylänä. Vuonna 1589 Uukuniemestä tuli Kurkijoen ortodoksisen seurakunnan kappeliseurakunta, joka käsitti myös nykyisen Kesälahden alueen. Käkisalmen läänin siirryttyä Ruotsille 1617 muodostettiin Uukuniemen ortodoksisesta kappelista luterilainen seurakunta, jolla oli oma kirkkoherra ainakin vuodesta 1632 lähtien. Vuonna 1700 Kesälahdesta muodostettiin Uukuniemen seurakunnan alainen kappeliseurakunta. Vuonna 1721 Uudenkaupungin rauhan raja jakoi Uukuniemen seurakunnan siten, että pääosa Kesälahden kappelista jäi Ruotsille ja muu osa seurakunnasta Venäjälle. Tämän jälkeen Kesälahdesta ja Uukuniemestä muodostettiin erilliset seurakunnat.

1800- ja 1900-lukujen taitteessa syntyi uukuniemeläisyys, herätysliike joka vaikutti Kaakkois-Suomessa. Liikkeen keskeisiin hahmoihin kuului horrossaarnaaja Helena Konttinen. Liikkeen perintöä jatkaa nykyään Parikanniemisäätiö.

Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 pieni osa siihenastisen Uukuniemen alueesta pysyi Suomessa ja jatkoi itsenäisenä kuntana, vaikkakin noin 4/5 (437,5 km²) kunnan alueesta oli luovutettava Neuvostoliitolle. Noin 4 000 kunnan 6 000 asukkasta joutui sodan seurauksena evakotielle. Jatkosodan alussa vuonna 1941 Suomi valtasi alueen takaisin. 

Suomalainen Bristol Blenheim -pommikone, jonka ohjaaja ja tähystäjä olivat haavoittuneet ilmatorjuntatykin ammuksen räjähdyksestä Karjalankannaksella, teki pakkolaskun Uukuniemen Kummun kylään kesäkuussa 1944.Kolmen sodan pommittajat, Matti Hämäläinen, sivu 261 Sodan 1944 päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan suomalaisjoukkojen oli taas vetäydyttävä vuonna 1940 käyttöön otetulle rajalle. 

Suurimman osan alueistaan menettänyt Uukuniemi liitettiin vuonna 1945 Viipurin läänistä Kuopion lääniin. Kolmen vuoden kuluttua vuonna 1948 kunta siirrettiin Kuopion läänistä osaksi Kymen lääniä. Rauhanteossa Pyhäjärven itäpuolelle jäi pieni kaistale Uukuniemeä, jolla oli maayhteys ainoastaan Kiteen kanssa, mutta maayhteyttä muiden Uukuniemen Suomelle jääneiden alueiden kanssa ei ollut. Nykyään tämä alue kuuluu Kiteeseen.

Vuonna 2005 Uukuniemi yhdistyi Parikkalan ja Saaren kuntien kanssa uudeksi Parikkalan kunnaksi.

 Nimi 
Uukuniemen nimen alkuperästä on olemassa lukuisia selityksiä, mutta sitä ei ole täysin selvitetty. Uukuniemen pohjoispuolella Kiteellä tunnetaan Karjalan pakanalliseen aikaan ja kulttuuriin viittaava Ukonniemi-niminen paikka. Uukuniemi-sanaa on selitetty myös uupua-verbillä ja sen mukaisella legendalla.

 Vaakuna 

Uukuniemen kohdalla Uudenkaupungin rauhan rajalinja toimi aiemmin Kuopion läänin ja Viipurin läänin (sittemmin Kymen läänin) rajana. Nykyään se muodostaa Pohjois-Karjalan ja Etelä-Karjalan maakuntien välisen rajan.

Moskovan rauhassa vuonna 1940 määritelty valtakunnanraja kulkee karkeasti kuvaten lähellä Uudenkaupungin rauhan rajalinjaa, mutta Uukuniemen kohdalla ne kulkevat erisuuntaisina ja kohtaavat siten, että Suomessa pysynyt Uukuniemen kunnan alue jäi koilliseen osoittavan kiilan muotoiseksi. Tästä muodosta Pirkko Hyvärinen suunnitteli vuonna 1969 vahvistetun Uukuniemen vaakunan. Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980, s. 172. Otava 1979, Helsinki. Kuntaliitoksen jälkeen se on ollut kotiseutuvaakuna.

 Kylät 
Uukuniemi on haja-asutusaluetta, sille ei muodostunut yhtään taajamaa eikä selkeää kuntakeskusta. Keskeisiä kyliä olivat 1980-luvulla Uukuniemen kirkonkylä (kunnan virastot, ala-aste), Selkäkylä (yläaste) ja Niukkala (kauppa).

Uukuniemen kyliä ennen kuntaliitosta Parikkalaan olivat:

Homavaara, Kalalahti, Kokonlahti, Kumpu, Lammintaus, Lonkalampi, Matri, Myötävaara, Niukkala, Niukkalan Salokylä, Niva, Palolahti, Riihivaara, Sillantaus, Sirkee, Taaphuuvinsalo, Tilkkukumpu, Timolahti, Ukko-Juhon salo, Uukuniemi (kirkonkylä), Viklanmäki, Värtsi

 Ruokakulttuuri 
Uukuniemen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla rantakala sekä makeat ruoat rotinakukko, lanttulohko ja kaurakiisseli.

 Tunnettuja uukuniemeläisiä 
 Anders Johan Adolf Boxström, eversti, valtioneuvos, Tilastollisen päätoimiston päällikkö 1886–1902
 Seppo Heinonen, maa- ja metsätaloustietieden lisensiaatti, virkamies, maanviljelysneuvos
 Matti Hämäläinen, kestävyysuimari
 Tapio Hämäläinen, näyttelijä
 Tauno Hämäläinen, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Ilpo Jorasmaa, kunnanjohtaja, poliitikko
 Tiia Kuikka, kilpakävelijä
 Helena Konttinen, saarnaaja
 Aukusti Edvard Korhonen, maanviljelysneuvos, maataloudellisen rajaseututoiminnan johtaja
 Satu Procopé, kunnanjohtaja
 Juhani Suutarinen, ampumahiihtäjä
 Juha Tiainen, moukarinheittäjä ja olympiavoittaja
 Petri Tiainen, muusikko
 Kalevi Toiviainen, Mikkelin hiippakunnan piispa
 Lauri Tuunanen, kansanedustaja
 Alexander Gustaf Walle, kirkkoherra

Uukuniemi-virus
Uukuniemen mukaan on nimetty punkeista eristetty Bunya-virusten ryhmään kuuluva Uukuniemi-virus, jonka professori Ralf Pettersson työtovereineen eristi 1960-luvun alussa. Ryhmään kuului muun muassa Markus Brummer-Korvenkontio.

 Lähteet 

Kirjallisuutta

 Fihlman, Ensio (toim.): Tverin karjalaan 1600-luvulla paenneet uukuniemeläiset. Kadonnut kirkko ja alttaripetäjän arvoitus. Uukuniemen kotiseutuhistorian sarja 1. Uukuniemen partiolippukunta Raja-Karhut, Yliopistopaino Helsinki 1995. 
 Fihlman, Ensio (toim.): Uukuniemi 1850–1901 alttaripetäjän aikaa. Uukuniemen kotiseutuhistorian sarja 2. Partiolippukunta Raja-Karhut, Yliopistopaino Helsinki 1995. 
 Fihlman, Ensio: Uukuniemen pappi Jaakkima Terentinpoika. Uukuniemen kotiseutuhistorian sarja 3. Omakustanne, Yliopistopaino Helsinki 1998. 
 Uukuniemi-seuran johtokunta (toim.): Uukuniemi Rajan halkoma pitäjä. 2., uudistettu painos. Uukuniemen kunta ja seurakunta, Sisälähetysseuran Raamattutalon kirjapaino Pieksämäki 1970. 
 Uukuniemi-seuran hallitus (toim.): Rakkaudesta rajan halkomaan pitäjään Uukuniemi-seuran 50-vuotisjulkaisu. Uukuniemi-seura, Suomen Painotuote Vantaa 2002.

 Aiheesta muualla 

 Uukuniemi.info

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit