Toivakka

Toivakka on Suomen kunta, joka sijaitsee Jyväskylän seutukunnassa, Keski-Suomen maakunnassa. Vuoden 2021 lopussa kunnan väkiluku oli , ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Gustaf von Numersin vuonna 1957 suunnittelema Toivakan kunnanvaakuna esittää kylväjää vakkoineen. Kylväjä viittaa maatalouteen, kunnan nimeen (toi-vakka) sekä myös tulevaisuuden toivoon.

 Maantiede 
Toivakka sijaitsee Keski-Suomessa Leppäveden Pohjoonlahden itärannalla. Suomen sisävesien syvin kohta sijaitsee Päijänteen Ristinselässä Toivakan länsiosassa.

Toivakan naapurikunnat ovat Hankasalmi, Joutsa, Jyväskylä, Kangasniemi, Laukaa ja Muurame. Entisiä naapurikuntia ovat Joutsaan liitetty Leivonmäki sekä Jyväskylän kaupunkiin liitetyt Jyväskylän maalaiskunta, Korpilahti ja Säynätsalo.

Toivakan kunnassa on kaikkiaan 82 järveä, joista suurimmat ovat Päijänteen jälkeen Maunonen, Palosjärvi ja Leppänen.

Toivakan Natura-kohteita ovat lintujen suosima Humalalahti - Pitkäjoen suu, erämainen Iilijärven alue, Katajaneva - Vuorilammen alue - Huhtalampi, Lapinjärvi ja vanhan metsän suojelukohde Teerikangas, kolmen komean kallion kohde Vällyvuori-Huuvuori-Haukkavuori ja Palosenrannan rantametsä.

Kyliä
Haukanmaa, Heiska, Huikko, Humalamäki, Kankainen, kirkonkylä, Nisula, Paloskylä, Ruuhimäki, Taka-Toivakka, Vihijärvi, Viisarimäki

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Toivakassa oli 2 384 asukasta, joista 1 004 asui taajamassa, 1 365 haja-asutusalueilla ja 15:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Toivakan taajama-aste on 42,4 prosenttia. Kunnassa on vain yksi taajama, Toivakan kirkonkylä.

 Historia 
Toivakan seurakunta itsenäistyi Jyväskylän maaseurakunnasta vuonna 1901 ja kuuluu Lapuan hiippakuntaan.Otavan Iso tietosanakirja, osa 8. Helsinki: Otava, 1964. Kunta perustettiin enimmäkseen Jyväskylän maalaiskuntaan, osin Korpilahden ja Laukaan kuntiin kuuluneista osista vuoden 1911 alusta lähtien, ja kaikilta osin se tuli valmiiksi vuoden 1917 alussa.

Toivakka oli ensimmäisiä Suomen kuntia, joissa aloitettiin peruskoulun kokeilu syyslukukauden 1967 alussa. Peruskoulujärjestelmään siirryttiin kunnassa virallisesti vuonna 1972.Hannu Tarmio, Kalevi Korpela ja Marketta Heinonen (toim.): Suomenmaa: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, osa 7, s. 277. Porvoo: WSOY, 1978.

Kun Englannin kuningatar Elisabet ja hänen puolisonsa prinssi Philip vierailivat Suomessa vuonna 1976 Urho Kekkosen vieraina, he tutustuivat käynnillään suomalaiseen metsään Toivakassa. Metsä on suojeltu WWF:n perintömetsänä, ja se on nimetty Elisabethin metsäksi.

Kunnassa on aikaisemmin toiminut puolustusvoimien Toivakan Asevarikko vuodesta 1976, nykyään Itä-Suomen Huoltorykmentin varasto-osasto.

Toivakka neuvotteli kuntaliitoksesta Leivonmäen kanssa vuoden 2006 lopulla, mutta Toivakan kunnanvaltuusto hylkäsi idean joulukuussa 2006. Sen sijaan Leivonmäki liittyi Joutsan kuntaan vuoden 2008 alussaLeivonmäki ja Joutsa yhteen; Yle 1.1.2008.

 Hallinto 

Toivakan kunnanjohtaja vuodesta 2019 vuoden 2023 toukokuun loppuun oli Helena Vuopionperä-Kovanen., hänen seuraajansa on Touko Aalto, joka aloitti kunnanjohtajana elokuun 2023 alusta. Hän toimii aluksi vt:nä, kunnes virkavaalista tehty välitus on ratkaistu. Hallinto-oikeus hylkäsi valituksen syyskuussa 2024. Päätös ei ole lainvoimainen. Vuosina 2015–2019 kunnanjohtajana oli Pirkko-Liisa Vesterinen.

 Kunnanvaltuusto 

Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista kaudella 2025–2029 kymmenen on keskustan, neljä sosialidemokraattien, kaksi perussuomalaisten, kaksi kokoomuksen, kaksi kristillisdemokraattien ja yksi vasemmiston hallussa. Valtuuston puheenjohtajana toimii Sinikka Jäntti.

 Kunnanhallitus 
pienoiskuva|Toivakan kunnantalo Toivakkatalo
Kunnanhallituksessa on seitsemän jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Heidi Hakkarainen.

 Talous 
Vuonna 2015 kunnassa oli 563 työpaikkaa. Niistä 8 prosenttia oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 62,7 prosenttia palveluissa ja 27,5 prosenttia jalostuksessa.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Maansiirto Viiala, sähköurakoitsija JTT Power ja Toivakka Timber. (tietoja myös yritysten kotisivuilta)

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1930 lähtien.

 Palvelut 
Toivakassa on kaksi koulua, Toivakan koulukeskus ja Kankaisten kyläkoulu. Koulukeskus on yli 300 oppilaan yhtenäiskoulu, jossa järjestetään perusopetusta kaikilla vuosiluokilla (1-9). Kankaisten kyläkoulussa on kolme opettajaa ja vajaat 50 oppilasta, joista osa tulee koululle myös Kangasniemen Makkolasta.

Toivakan kunnankirjastossa on pitkät omatoimiajat ja palvelua neljänä päivänä viikossa.

Terveyspalveluja tarjoaa Toivakan terveysasema, joka on Keski-Suomen hyvinvointialueen toimipiste. Toivakassa sijaitsee myös hyvinvointialueen paloasema.

Toivakassa toimii autokorjaamo, joka on tukenut paikallisen nuorison auto- ja mopoharrastuneisuutta. Näkyvin osa tätä on vuosittainen Toivakan ralli.

pienoiskuva|oikea|Toivakan kirkko

 Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Toivakassa toimivat seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

 Toivakan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Toivakan alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/jyvaskylan-ortodoksinen-seurakunta  Helluntailaisella Toivakan helluntaiseurakunnalla oli vuonna 2011 noin 130 jäsentä. Toivakassa toimii itsenäisenä helluntaiseurakuntana myös Särkimäen helluntaiseurakunta. Jyväskylän helluntaiseurakunnalla on Toivakassa Humalajärven rannalla leirikeskus, jossa järjestetään vuosittain noin 25 leiriä ja muuta vähintään päivän kestävää tapahtumaa.

Toivakassa syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä

Pertti Ahonen, professori
Jonas Heiska, kuvataiteilija
Ossi Ikonen, jääkiekkoilija
Pirkko Ikonen, kansanedustaja
Arja Koriseva, viihdetaiteilija
Simo Korpela, Toivakan kirkkoherra 1910–1936, virsirunoilija
Matti Louhi, graafinen muotoilija, kuvittaja
Pellervo Lukumies, taiteilija
Juhani Manninen, yleisurheilija, opettaja
Ritva Metso, yleisurheilija
Erkki Ruuhinen, graafinen suunnittelija, taiteilijaprofessori
Kaarina Valoaalto, kirjailija
Reino Ilmari Vihinen, taidegraafikko, taidemaalariReino Vihinen Kuvataiteilijamatrikkeli

Ruokakulttuuri
Toivakka pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muhennosruoka hernelantut ja vesimuuraimet.

 Kuvia 

 Katso myös 
 Luettelo Toivakan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Toivakan kunnan kotisivut
 Toivakan avainluvut Tilastokeskus

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit