Miesten Superpesis

Superpesis on Suomen pesäpallon korkein sarjataso. Superpesiksessä pelaa 12 joukkuetta. Sarjaan nousemista ja putoamista ohjaa Suomen Pesäpalloliiton sarjajärjestelmä. Superpesis-kaudet kestävät yleensä toukokuusta syyskuuhun. Kukin joukkue pelaa runko- ja jatkosarjoissa noin 30 ottelua: kaksi ottelua toisiaan vastaan, yhden kotona ja yhden vieraissa. Kaksinkertaisen runkosarjan jälkeen pelataan yksinkertaiset jatkosarjat, joissa ratkaistaan pudotuspeleihin selviytyvät 8 joukkuetta sekä putoamiskarsintaan sijoittuvat ja putoavat joukkueet. Superpesistä pelataan kaikkina viikonpäivinä. Arkena pelattavat ottelut pelataan iltaisin ja viikonloppu-ottelut iltapäivällä.

Superpesis perustettiin pesäpallon pääsarjaksi vuonna 1989 Pesäpallon SM-sarjan tilalle. Joukkueet voivat pudota pääsarjasta Ykköspesikseen ja nousta sieltä takaisin. Superpesiksen toiminnasta vastaa Pesäpalloliiton omistama osakeyhtiö, jonka toimitusjohtajana toimii Olli Aro.

Superpesis on Suomen kolmanneksi katsotuin palloilusarja jääkiekon Liigan ja jalkapallon Veikkausliigan jälkeen sekä Ruudun toiseksi katsotuin ohjelma. Superpesis-otteluita katsottiin vuonna 2021 yli miljoona kertaa. Kaudella 2023 Superpesiksen runkosarjan yleisökeskiarvo oli 1 381 katsojaa. Superpesiksen televisiointi-oikeudet ovat Nelonen Medialla, joka lähettää kaikki ottelut Ruutu-palvelussa. Yle näyttää kanavillaan vähintään kymmenen Superpesis-ottelua kaudessa.

Superpesiksessä on pelannut sen perustamisen jälkeen 31 eri pesäpalloseuraa. Näistä 9 on voittanut sarjan mestaruuden: Sotkamon Jymy (21), Vimpelin Veto (4), Kiteen Pallo -90 (3), Joensuun Maila (2), Manse PP (2), Oulun Lippo (2), Imatran Pallo-Veikot (1), Hyvinkään Tahko (1) ja Pattijoen Urheilijat (1). Sotkamon Jymy on voittanut eniten mestaruuksia ja eniten peräkkäisiä mestaruuksia. Ainoastaan kolme seuraa: Hyvinkään Tahko, Kiteen Pallo -90 ja Sotkamon Jymy on pelannut jokaisella Superpesis-kaudella.

Superpesiksen lisäksi joukkueet osallistuvat talven harjoituskaudella Talvisuperiin. Superpesistä alempia sarjatasoja ovat Ykköspesis, Suomensarja sekä alueittain pelattavat Maakuntasarjat.

 Historia 
 Tausta 

1980-luvulla suomalaisen yhteiskunnan muuttuessa pesäpallon asemaa oli tarkasteltava uudelleen. Laji oli pitkään saanut voimansa maaseudusta ja kyläpelikulttuurista, mutta kaupungistumisen myötä maaseudun väki väheni, ja pesäpallolle tarvittiin uutta suuntaa.

Pesäpalloliitossa käynnistettiin 1980-luvulla "Pesis on peleistä suomalaisin" -projekti (lyh. POPS), jonka tavoitteena oli viestiä pesäpallon uudesta tulevaisuudesta seuroille, kuntapäättäjille ja medialle. Projekti toi pesäpallolle yhteiskunnallista painoarvoa sekä käytännön toimia markkinointiin ja näkyvyyteen sekä pyrkimyksiä muokata pesäpalloa televisiotuotteeksi. Miesten ja naisten pääsarjaseurojen markkinointiorganisaatioksi perustettiin Superpesis Oy. Samalla aloitettiin myös olosuhteiden parantaminen, kuten ottelutapahtumien kehittäminen, hiekkatekonurmien käyttöönotto ja pesäpallostadionien rakentaminen.

Pesäpallon markkinoinnissa pyrittiin vahvistamaan lajille ominaista identiteettiä korostamalla paikallisuutta ja juuria. Pesäpalloa pyrittiin viemään suurkaupunkeihin, ja seurojen sijasta sarjataulukossa esiintyivät paikkakuntien nimet. Pesäpalloseurat edustivat laajalti paikkakuntia ja kokonaisia maakuntia.

Pelillisessä kehityksessä ottelumääriä lisättiin, ja peliin tuotiin uusia elementtejä: jokeripelaajat (1985), pudotuspelit (1987) ja supervuorot (1990). Pesäpallo kehittyi huippu-urheilun suuntaan, ja harjoittelumäärät sekä -laatu nousivat korkeiksi. Pelistä tuli taktisempi, ja siinä alettiin hyödyntää tilastoja ja dataa.

 Pesäpallon nousukausi (1990-luku) 
+ 1990-luku, perustaminen ja Sotkamon Jymyn varhainen hallinta Kausi  Mestarit  Hopeaa 1990 Sotkamon Jymy Imatran Pallo-Veikot 1991 Imatran Pallo-Veikot Sotkamon Jymy 1992 Sotkamon Jymy Hyvinkään Tahko 1993 Sotkamon Jymy Imatran Pallo-Veikot 1994 Oulun Lippo Imatran Pallo-Veikot 1995 Sotkamon Jymy Oulun Lippo 1996 Sotkamon Jymy Hyvinkään Tahko 1997 Sotkamon Jymy Kiteen Pallo -90 1998 Oulun Lippo Kaisaniemen Tiikerit 1999 Kiteen Pallo -90 Hyvinkään Tahko
Ensimmäinen Superpesis-kausi pelattiin vuonna 1990. Uuden Superpesiksen myötä pesäpallo sai myös uuden valtajoukkueen, kun Sotkamon Jymy voitti Suomen mestaruuden ensimmäistä kertaa vuoden 1963 jälkeen. Sotkamon Jymy oli kahdeksan vuoden ajan säännöllisesti vähintään kolmen parhaan joukosssa ja saavutti vuosikymmenen aikana kuusi mestaruutta.

Vuonna 1994 pesäpallossa siirttyiin jaksopeliin, joka mullisti Superpesiksen pistelaskujärjestelmän. Samalla kaudella mestariksi nousi Oulun Lippo, joka oli 1990-luvun toiseksi menestynein joukkue. Lippo saavutti kaksi SM-kultaa, yhden hopean ja yhden pronssin. Kiteen Pallo saavutti ensimmäisen mestaruutensa vuonna 1999. Vuonna 1996 peliin otettiin mukaan kotiutuskilpailu.

1990-luvulla pesäpallosta tuli valtakunnallinen ilmiö, ja Superpesis nousi katsojamäärissä kesän suosituimmaksi palloilusarjaksi. Yleisökeskiarvot olivat korkeita sekä suurilla että pienillä paikkakunnilla, ja parhaimmillaan yleisömäärät nousivat 6000–7000 katsojaan. Superpesiksen otteluita lähetettiin MTV:llä, ja runkosarjaotteluita seurasi parhaimmillaan yli 300 000 katsojaa. Otteluiden reaaliaikainen tilastointi ja tilanteiden välittäminen tekstitelevisioon olivat merkittäviä edistysaskeleita tiedonvälityksessä. 

Uusia pesäpallostadioneita rakennettiin muun muassa Sotkamoon, Vimpeliin, Seinäjoelle, Ouluun ja monille pienemmille paikkakunnille. Hiekkatekonurmi tuli osaksi Superpesiksen olosuhdevaatimuksia. Vuonna 1997 Kaisaniemen Tiikerit nostettiin suurkaupunkihankkeen edistämiseksi kabinettipäätöksellä Superpesikseen.

1990-luvulla pesäpallossa siirryttiin pelaajapalkkioissa puoliammattilaisuuteen, ja parhaat pelaajat olivat täysammattilaisia. Jaksopeli mahdollisti pesäpallon sopivuuden Veikkauksen pitkävetokohteeksi.  Vuonna 1998 pesäpalloyhteisöä ravisteli laaja sopupeliskandaali, joka tunnetaan nimellä "Musta torstai". Tapauksen vuoksi Superpesis menetti sarjan televisioinnin ja 2000-luvun alussa toiminnan arvopohja ja -perusta luotiin uusiksi. Pesäpallossa palattiin perusasioihin ja kenttätyön pariin.

 Sotkamon valtakausi jatkuu (2000-luku) 
2000-luku oli Superpesiksessä pääosin Sotkamon Jymyn hallintaa. Joukkue oli vuosikymmenen aikana ylivoimaisesti vahvin joukkue Superpesiksessä. Kiteen Pallo -90 voitti vuosikymmenen ensimmäisen mestaruuden, mutta seuraavana vuonna Sotkamo otti Kiteestä revanssin ja aloitti nelivuotisen mestaruuskautensa.

Kitee teki paluun kultamitalistiksi vuonna 2005, mutta Jymy palasi mestariksi jälleen vuosina 2006 ja 2009. Koko vuosikymmenen ajan Sotkamon Jymy pelasi vähintään kolmen parhaan joukossa. Vuosikymmenen aikana Pattijoen Urheilijat nousi historiassaan ensimmäistä kertaa mestariksi vuonna 2008 ja seura saavutti vuosikymmenellä useita mitaleita.

Maakuntakeskuksista Kouvola ja Joensuu liittyivät pääsarjaan. Vuonna 2001 Superpesiksessä otettiin käyttöön kahden juoksun sääntö ja lyöjän väliinjättösääntö, mikä toi pelillisiä muutoksia ja lisäsi pelin taktisuutta.

 Kahdesta suuresta neljään suureen (2010-luku) 
+ Kärkinelikon tulokset 2010-luvulla Kausi         2010  3  1  10  2 2011  1  2  11   4 2012  1  2  4  10 2013  1  2  3  9 2014  1  2  3  9 2015  1  2  3  5 2016  2  1  3  4 2017  2  1  3  4 2018  4  3  1  2  2019  2  4  1  3    10  10  8  6 10 kerrasta  Suomen mestarit Hopeamitalisti-joukkut Pronssimitalisti-joukkue Välieräjoukkue Pudotuspelijoukkue
2010-luvulla Superpesis koki uuden nousukauden, jonka merkittävänä osoituksena pidetään Vimpelin Vedon mestaruuden ratkaisseen Jere Dahlströmin lyönnin valintaa vuoden 2010 sykähdyttävimmäksi urheiluhetkeksi. 

2010-luvun alussa seurojen välinen valtarakenne vakiintui. Sotkamon Jymy voitti Suomen mestaruuden viidesti peräkkäin vuosina 2011–2015, kukistaen aina finaalissa Vimpelin Vedon. Vimpeli puolestaan voitti Sotkamon finaaleissa vuosina 2016 ja 2017. Joensuun Maila saavutti pronssia viitenä peräkkäisenä vuotena 2013–2017. 2010-luvun alkua on pidetty erityisesti Vimpelin ja Sotkamon välisenä dynastiana, joiden väliset kohtaamiset tunnetaan "El Klassikko"-nimellä, mukaillen FC Barcelonan ja Real Madridin välistä kohtaamista.

Pitkän pronssikauden jälkeen Joensuun Maila nousi johtavaksi pesäpalloseuraksi ja voitti Suomen mestaruuden vuosina 2018 ja 2019. Samanaikaisesti Kouvolan Pallonlyöjät vakiintui neljänneksi suureksi seuraksi. 

Pelillisesti pesäpallo kehittyi huomattavasti 2010-luvulla ja taso laajentui. Heikompia ulkopelaajia ei enää voinut "piilottaa" kentälle, vaan menestyäkseen kaikilla pelipaikoilla tuli olla huippupelaajia. Pelin fyysisyys ja tempo nopeutuivat selvästi, ja pompun käyttö väheni.

 Neljästä suuresta Kuuteen suureen (2020-luku) 
2020-luvulla Superpesis kokee samallaista trendiä mitä aiemminkin. Tampereen Manse PP:n uudella kasatulla joukkueella on heti vankistanut paikkansa yhdeksi uudeksi kärkijoukkueeksi. Kempeleen Kiri on myös tasoaan nostanut ja myös hyvin pystynyt saamaan suuria voittoja sekä saanut paikkansa kuuden kärkijoukkueen kerhoon.

 Kauden rakenne 
 Harjoituskausi 
Superpesiksessä harjoituskausi alkaa edellisen kauden päätyttyä, eikä tuona aikana pelata pesäpallon Suomen mestaruudesta. Harjoituskausi alkaa syys-lokakuussa ja kestää huhti-toukokuuhun, kunnes Superpesiksen virallinen seuraava kausi alkaa.

Harjoituskaudella pelataan joukkueiden oman päätöksen mukaan harjoitusotteluita, sekä Talvisuperia. Talvisuperia pelataan sekä miesten että naisten Superpesiksessä joulu–maaliskuulla. Talvisuperissa joukkueet on jaettu kahteen alkulohkoon, jotka pelaavat yksinkertaisen sarjan. Kaikissa otteluissa pelataan 4+4-vuoropareilla. Tarvittaessa pelataan kotiutuskilpailu. Joukkueiden sijoitukset lohkojen sisällä määräytyy tasapisteissä voittettujen otteluiden, kolmeen pisteen voittojen ja juoksueron suhteen mukaan. Lopputurnaukseen selviytyvät lohkojen voittajat sekä toiseksi sijoittuneet.

Välierissä A-lohkon voittaja saa vastaansa B-lohkon toiseksi sijoittuneen joukkueen ja B-lohkon voittaja saa vastaansa A-lohkon toiseksi sijoittuneen joukkueen. Voittajat etenevät loppuotteluun ja häviäjät pronssiotteluun.

 Runkosarja 
Miesten Superpesiksen runkosarjassa pelataan kaudella 2023 13 joukkueen kesken kaksinkertainen runkosarja joiden lisäksi lisäottelut.

 Pudotuspelit 
Pudotuspeleihin pääsevät runkosarjan kuusi parasta joukkuetta ja 7.–10. sijoittuneet joukkueet pelaavat pudotuspelikarsinnan pääsystä puolivälieriin. Joukkueet kohtaavat toisensa ensin puolivälierissä. Puolivälierien voittajat välierissä, joiden voittajat pääsevät finaaliin, jossa ratkaistaan Suomen-mestaruus. Puolivälierät, välierät ja finaalit pelataan paras seitsemästä -menetelmällä, eli jatkoon pääsee neljällä voitolla. Pronssiottelut pelataan paras kolmesta -menetelmällä eli voittaja saadaan selville kahdella voitolla.

 Putoaminen ja karsiminen 
Superpesiksen kaudella 2024 runkosarjassa sijoille 12–13 päätyneet joukkueet pelaavat putoamiskarsinnan, jonka häviäjä putoaa suoraan Ykköspesikseen seuraavaksi kaudeksi ja putoamissarjan voittanut karsii Ykköspesiksen loppuottelun häviäjää vastaan. Ykköspesiksen voittaja nousee puolestaan suoraan seuraavaksi kaudeksi Superpesikseen.

 Itä–Länsi-ottelu 

Itä–Länsi-ottelu eli idän ja lännen seurojen välinen perinteinen tähdistöottelu pelataan runkosarjan keskivaiheilla heinäkuussa. Itä–Länsi-ottelussa pelaavat idän ja lännen seurojen parhaista pelaajista kootut joukkueet. Itä–Länsi-ottelu on saanut alkunsa vuonna 1932, jolloin Suursarja jaettiin Itä- ja Länsilohkoon. Tämän seurauksena alettiin myös pelata lohkojen välistä Itä–Länsi-ottelua, joka pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1932 Hesperiassa, Helsingissä.

 Hallinto 
Superpesis toimii pesäpallon tulevaisuudenkuvan mukaisesti yksi liike -periaatteella osana Suomen Pesäpalloliitto ry:tä.

 Superpesis mediassa 
 Tunnukset 
 Tunnusmusiikki 
Superpesiksen tunnuskappaleen on säveltänyt Esa Rimpiläinen.

 Logot 

 Televisiointi 
Superpesiksen televisiointi-oikeudet ovat Nelonen Medialla, joka lähettää kaikki Superpesis-ottelut Ruutu-palvelussa. Viimeisin, 2020 julkaistu, sopimus kattaa vuodet 2022-2026. Televisiointisopimus tuottaa Pesäpalloliitolle arviolta 100 000 euron vuositulot. Vuoden 2023 Sanoman ja Ylen välisen sopimuksen mukaan Yle näyttää kanavillaan vähintään kymmenen Superpesis-ottelua kaudessa.

 Tuomarit 
Kaikki Superpesiksen tuomarit artikkelissa: Luettelo Superpesiksen tuomareista

Superpesiksen peli- ja syöttötuomareina voivat toimia kaikki S-tason tuomarit. S-tason tuomareita on kaudella 2019 70 kappaletta. Superpesiksessä peleissä on aina viisi tuomaria: pelituomari, syöttötuomari, 2-pesätuomari, 3-pesätuomari sekä takarajatuomari. Eniten Superpesiksen otteluita tuomaroineet tuomarit ovat tuominneet yli 500 ottelua. 400 ottelun rajan rikkoneita tuomareita on viisi: edelleen aktiivisista tuomareista Ossi Muurainen (520 ottelua, 22 kautta), Tommi Nupponen (476, 22) ja Antti Aine (417, 21), sekä jo lopettaneet Matti Lähteenmäki (507, 21) ja Jouni Ojala (464, 28).

 Talous 
+Joukkueiden budjetitJoukkueBudjetti kaudella 2023Alajärven Ankkurit333 000 €Hyvinkään Tahko859 716 €Imatran Pallo-Veikot464 000 €Joensuun Maila1 110 000 €JymyJussit435 000 €Kempeleen Kiri543 000 €Kiteen Pallo690 000 €Koskenkorvan Urheilijat395 800 €Kouvolan Pallonlyöjät680 000 €Manse PP730 000 €Pattijoen Urheilijat460 000 €Sotkamon Jymy940 000 €Vimpelin Veto650 000 €

 Joukkueet kaudella 2026 

 Joukkue Kunta Kotistadion Perustettu Pelinjohtaja Alajärven Ankkurit Alajärvi Kitron pesäpallostadion 1944 Eemil Peltomäki Hyvinkään Tahko Hyvinkää Pihkalan pesäpallostadion 1915 Eero Pitkänen Imatran Pallo-Veikot Imatra Ukonniemen pesäpallostadion 1955 Atte Hakala Joensuun Maila Joensuu Mehtimäen pesäpallostadion 1958 Markus Wirzenius Kempeleen Kiri Kempele Sarkkirannan pesäpallostadion 1915 Arttu Jurvakainen Kiteen Pallo Kitee Rantakenttä 1990 Sami Partanen Koskenkorvan Urheilijat Ilmajoki Koskenkorvan pesäpallostadion 1945 Santeri Särkinen Kouvolan Pallonlyöjät Kouvola Kouvolan pesäpallostadion 1931 Petri Tuuva Manse PP Tampere Kaupin pesäpallostadion 2005 Altti-Jussi Ronkainen Pattijoen Urheilijat Raahe Rännärin pesäpallostadion 1928 Perttu Westersund Sotkamon Jymy Sotkamo Hiukan pesäpallostadion 1909 Iiro Haimi Vimpelin Veto Vimpeli Saarikenttä 1934 Jussi Parvi

 Entiset joukkueet 

 Vaasan Maila Putosi 1992
 Muhoksen Pallo-Salamat Putosi 1994
 RPL-Riihimäki Putosi 1995
 Haapajärven Pesä-Kiilat Putosi 1998
 Juvan Pallo Putosi 1998
 Kaisaniemen Tiikerit Ajautui konkurssiin 1998
 Loimaan Palloilijat Putosi 2001
 Kinnarin Pesis (myöh. Järvenpään Pesis) Putosi 2004
 Seinäjoen Maila-Jussit Luopui sarjapaikasta 2008 ja Yhdistyi JymyJusseiksi

 Puijon Pesis Putosi 2009
 Ulvilan Pesä-Veikot Putosi 2010
 Nurmon Jymy Luovutti sarjapaikan Jymy-Jusseille 2012
 Jyväskylän Kiri Putosi 2016
 Oulun Lippo Putosi 2018
 Siilinjärven Pesis Luopui sarjapaikasta 2021
 Kankaanpään Maila Putosi 2022
 JymyJussit Menetti sarjapaikan 2024
 Haminan Palloilijat Putosi 2025

 Tilastot ja luettelot 
 Sijoitukset kausittain 
 SeuraPerustettu Kaudet  90  91  92  93  94  95  96  97  98  99  00  01  02  03  04  05  06  07  08  09  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25 SoJy1909 35  1.  2.  1.  1.  3.  1.  1.  1. 4.  5.  2.  1.  1.  1.  1.  3.  1.  2.  2.  1.  3.  1.  1.  1.  1.  1.  2.  2. 4.  2.  1. 4.  5.  1.  1.  2. Manse1931 6  – ↑  13. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  12.  1.  2. 4.  2.  1. KPL1931 24  12.  14. ↓  –  –  –  –  –  –  – ↑  13. ↓  –  –  – ↑  11. ↓  – ↑  9.  12.  9. 4.  2.  2. 4.  10.  9.  9.  5. 4. 4.  2.  3.  2.  2.  6.  5.  3.  3. KeKi1915 8  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  13.  14. ↓  – ↑  12.  10.  6. 7.  3. 4.  6. ViVe1934 29  6.  6.  8.  12.  11.  11.  13.  15. ↓  –  –  –  –  –  – ↑  9.  10.  10.  5.  8.  3.  1.  2.  2.  2.  2.  2.  1.  1.  3. 4.  3.  3.  1.  2.  5. 4. JoMa1958 21  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  11.  7.  9.  8.  5.  9.  11.  11. 4.  3.  3.  3.  3.  3.  1.  1. 4.  5.  3.  6.  6.  5. KiPa1990 35  13.  5.  9.  11.  5.  5.  5.  2.  3.  1.  1.  2.  5.  9.  2.  1. 4.  10.  9.  5.  8.  8.  7.  6.  8.  10.  8.  7.  8.  8.  5.  11.  8.  7.  7.  7.  PattU1928 30  –  –  –  – ↑  10.  12. ↓  – ↑  10.  7. 4.  5.  3.  2. 4.  10.  6.  2.  7.  1. 4.  6.  3.  3. 4.  6.  8.  12.  10.  7.  7.  8.  8.  11.  10.  8.  9. Tahko1915 35  3. 4.  2.  5.  2. 4.  2. 4.  9.  2. 4. 4.  3.  5. 4. 4.  7.  1.  7.  8.  5.  7.  6.  5. 4.  7.  7.  8.  11.  5.  6.  9. 4.  9.  9.  8. IPV1955 20  2.  1.  5.  2.  7.  10.  14. ↓  –  –  – ↑  10.  9.  10.  12. ↓  –  – ↑  11. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  9.  9.  9.  9.  7. 10.  11.  10.  11. AA1944 22  5.  7.  3. 4. 4.  6.  11.  11.  10.  9.  12.  11. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  12.  12.  10.  6.  14.  11.  12.  14. ↓  –  –  – ↑  12.  12.  10. HP1928 9  –  –  –  –  –  – ↑  12.  9.  12.  12.  14.  14. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  13. ↓  –  – ↑  15. ↓  –  – ↑  13.  12. ↓ JyJu2012 12  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  7.  5.  9.  9.  5.  6.  6.  7.  10.  9.  8.  11.  – KoU1945 25  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  6.  8.  6. 4.  3.  8.  11.  6.  3.  11.  6.  7.  5.  5.  8.  7.  11.  6.  6.  5.  11.  11.  12.  12.  13. ↓  –  – KaMa1958 23 4.  10.  6.  9.  13.  13. ↓  –  – ↑  8.  8.  13.  10.  12. ↓  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  6.  9.  10.  11.  12.  11.  13.  10.  10.  13.  13.  13. ↓  –  –  – SiiPe1987 11  8.  11.  12.  14. ↓  – ↑  9.  8.  8.  11. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  13.  14.  14.  –  –  –  – Lippo1958 24  9.  9. 4.  3.  1.  2.  6.  6.  1.  7.  3.  7.  9.  8.  7.  5.  8.  12.  6.  7. 4.  –  –  –  –  – ↑  5.  12.  14. ↓  –  –  –  –  –  –  – Kiri1930 20  10.  8.  7.  10.  8.  7. 4.  14.  5.  3.  9.  13. ↓  –  –  –  –  – ↑  13. ↓  –  – ↑  9.  10.  8.  11.  12. 4.  10. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  – NuJy1925 9  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  5.  2.  5. 4.  3.  10.  10.  9.  11.  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – UPV1957 6  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  11.  7.  5.  6.  10. ↓  –  –  –  –  –  – ↑  12. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – PuPe1999 8  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  11.  6.  6.  8.  3.  6.  12.  11. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – SMJ1932 18  11.  3.  10.  8.  9.  3.  3.  3.  6.  10.  6.  8.  8.  7.  3.  12. ↓  – ↑  11.  10.  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – KiPe1988 3  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – ↑  7.  2.  12. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – LP1931 10  14. ↓  – ↑  11.  7.  6.  8.  7.  7.  13. ↓  – ↑  11.  12. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – Tiikerit1996 2  –  –  –  –  –  –  –  5.  2.  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – HP-K1990 3  –  –  –  –  –  – ↑  10.  12.  14. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – JuPa1950 3  –  –  –  –  –  – ↑  9.  13.  15. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – RPL1924 4  –  – ↑  13.  6.  12.  14. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – MuPS1969 2  –  –  – ↑  13.  14. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  – VaMa1933 3  7.  12.  14. ↓  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –  –   –
Lähde:

 Miesten Superpesiksen yleisökeskiarvot 
 Kausi  Runkosarja  Pudotuspelit  Yhteensä  Määrä 1968  1 778   -  1 778  231 154 1969  1 698   -  1 698  224 116 1970  1 548   -  1 548  204 357 1971  1 604   -  1 604  210 168 1972  1 662   -  1 662  204 481 1973  2 173   -  2 173  289 046 1974  1 868   -  1 868  245 853 1975  1 564   -  1 564  206 504 1976  1 681   -  1 681  221 894 1977  1 725   -  1 725  227 732 1978  1 562   -  1 562  206 231 1979  1 816  3 254  1 958  291 927 1980  1 829  2 627  1 895  283 312 1981  2 019  2 712  2 077  311 866 1982  1 740  2 618  1 786  264 360 1983  1 642  2 108  1 681  248 358 1984  1 925  1 929  1 925  288 823 1985  1 677  2 674  1 760  263 460 1986  1 920  1 909  1 918  298 453 1987  1 739  3 254  1 893  289 739 1988  1 868  3 036  2 008  312 760 1989  2 115  2 780  2 090  340 826 Superpesis 1990  2 035  3 196  2 150  443 717 1991  2 001  3 353  2 123  436 385 1992  1 935  2 993  2 030  415 755 1993  1 869  2 492  1 937  433 144 1994  1 767  3 279 ¹  1 824  435 194 1995  1 654  2 624  1 767  427 077 1996  1 681  2 402  1 766  425 193 1997  1 867  3 097  2 016  492 414 1998  1 596  2 788  1 727  423 840 1999  1 330  2 088  1 430  311 288 2000  1 078  2 480  1 264  301 732 2001  1 185  2 188  1 302  309 064 2002  1 135  1 936  1 239  267 309 2003  1 229  1 581  1 295  266 539 2004  1 162  1 816 ²  1 214  272 738 2005  1 323  2 594 ²  1 413  295 189 2006  1 301  2 230 ²  1 370  301 871 2007  1 393  2 056 ²  1 492  336 568 2008  1 434  2 151 ²  1 518  293 132 2009  1 839  2 676  2 010  335 878 2010  1 631  3 070  1 836  340 821 2011  1 535  2 561  1 732  306 614 2012  1 490  1 853  1 553  307 750 2013  1 589  2 400  1 660  327 009 2014  1 441  1 993  1 481  321 343 2015  1 389  2 318  1 497  320 382 2016  1 299  1 684  1 336  315 198 2017  1 285      287 967 2018  1 390      311 429 2019  1 324       2020         2021         2022         2023  1 381      342 101
¹ 1994 pudotuspeleissä 4 joukkuetta.² 2004–2008 pudotuspeleissä jatkosarjan 4 parasta. Jatkosarja huomioitu yhteiskeskiarvossa.

Huom. alempia pudotuspelejä ja karsintasarjaa ei ole huomioitu.

Lähde:

 Runkosarjan voittotaulukko (vuodesta 1990-) 
Joukkue25px Sotkamon Jymy14Vimpelin Veto5Kiteen Pallo -903Kouvolan Pallonlyöjät3Joensuun Maila2Manse PP2Oulun Lippo2Alajärven Ankkurit1Hyvinkään Tahko1Imatran Pallo-Veikot1Jyväskylän Kiri1Pattijoen Urheilijat1

 Mestarit 

 Kausittain 

 1990: Sotkamon Jymy
 1991: Imatran Pallo-Veikot
 1992: Sotkamon Jymy
 1993: Sotkamon Jymy
 1994: Oulun Lippo
 1995: Sotkamon Jymy
 1996: Sotkamon Jymy
 1997: Sotkamon Jymy
 1998: Oulun Lippo
 1999: Kiteen Pallo -90
 2000: Kiteen Pallo -90
 2001: Sotkamon Jymy
 2002: Sotkamon Jymy
 2003: Sotkamon Jymy
 2004: Sotkamon Jymy
 2005: Kiteen Pallo -90
 2006: Sotkamon Jymy
 2007: Hyvinkään Tahko
 2008: Pattijoen Urheilijat
 2009: Sotkamon Jymy
 2010: Vimpelin Veto
 2011: Sotkamon Jymy
 2012: Sotkamon Jymy
 2013: Sotkamon Jymy
 2014: Sotkamon Jymy
 2015: Sotkamon Jymy
 2016: Vimpelin Veto
 2017: Vimpelin Veto
 2018: Joensuun Maila
 2019: Joensuun Maila
 2020: Sotkamon Jymy
 2021: Manse PP
 2022: Vimpelin Veto
 2023: Sotkamon Jymy
 2024: Sotkamon Jymy
 2025: Manse PP

 Joukkuettain 
+JoukkueMestaruudet Sotkamon Jymy 21 Vimpelin Veto 4 Kiteen Pallo -90 3 Oulun Lippo 2 Joensuun Maila Manse PP Imatran Pallo-Veikot 1 Hyvinkään Tahko Pattijoen Urheilijat

 Lyöjäkuninkaat 

 Vuosi Lyöjäkuningas 1990  Unto Väisänen 1991  Ari Uusitalo 1992  Kari Kuusiniemi 1993  Simo Eerikäinen 1994  Simo Eerikäinen 1995  Simo Eerikäinen 1996  Sami Ahola 1997  Sami Ahola 1998  Sami Ahola 1999  Sami Ahola 2000  Simo Eerikäinen 2001  Petri Raittila 2002  Riku Kytösalmi 2003  Sami Joukainen 2004  Sami Joukainen 2005  Sami Joukainen 2006  Jere Dahlström 2007  Jere Dahlström 2008  Mika Laukkanen 2009  Jere Dahlström 2010  Sami Joukainen 2011  Janne Mäkelä 2012  Jere Dahlström 2013  Janne Mäkelä 2014  Jukka-Pekka Vainionpää 2015  Ossi Meriläinen 2016  Jukka-Pekka Vainionpää 2017  Roope Korhonen 2018  Jukka-Pekka Vainionpää 2019  Jukka-Pekka Vainionpää 2020  Jukka-Pekka Vainionpää 2021  Janne Mäkelä 2022  Jukka-Pekka Vainionpää 2023  Roope Korhonen 2024  Patrik Wahlsten
pesis.fi − Parhaat lyöjät kausittain 1945-2017

 Etenijäkuninkaat 

 Vuosi Etenijäkuningas 1990  Janne Vuorinen 1991  Sami Sirviö 1992  Janne Vuorinen 1993  Janne Vuorinen 1994  Vesa Liikala 1995  Timo Keränen 1996  Timo Rautiainen 1997  Markus Kettunen 1998  Janne Vuorinen 1999  Marko Hovi 2000  Valtteri Ketonen 2001  Tuomas Tervonen 2002  Markus Kettunen 2003  Teemu Haataja 2004  Sami Haapakoski 2005  Jarmo Heikkinen 2006  Henri Puputti 2007  Sami Haapakoski 2008  Sami Haapakoski 2009  Pasi Kokkonen 2010  Sami Haapakoski 2011  Sami Haapakoski 2012  Sami Haapakoski 2013  Sami Haapakoski 2014  Mikko Kanala 2015  Mikko Kanala 2016  Niilo Piiponniemi 2017  Jere Vikström 2018  Mikko Kanala 2019  Joni Rytkönen 2020  Joni Rytkönen 2021  Joni Rytkönen 2022  Patrik Vartama 2023  Olli Heikkala 2024  Severi Tikkakoski
pesis.fi − Parhaat etenijät kausittain 1962-2017

 Kärkilyöntikuninkaat 

 Vuosi Kärkilyöntikuningas 1990  Hannu Litmanen 1991  Asko Laine 1992  Asko Laine 1993  Kari Hakkarainen 1994  Kari Hakkarainen 1995  Jari Tyynelä 1996  Kari Hakkarainen 1997  Pasi Pohjola 1998  Kari Hakkarainen 1999  Tommi Murto 2000  Marko Rasinkangas 2001  Marko Honkola 2002  Teemu Haataja 2003  Tommi Murto 2004  Jani Komulainen 2005  Jani Komulainen 2006  Jani Komulainen 2007  Jani Komulainen 2008  Jani Komulainen 2009  Juha Korhonen 2010  Henri Puputti 2011  Henri Puputti 2012  Juha Korhonen 2013  Henri Puputti 2014  Juha Korhonen 2015  Tuomas Jussila 2016  Sami Haapakoski 2017  Juha Puhtimäki 2018  Sami Haapakoski 2019  Antti Hartikainen 2020  Perttu Ruuska 2021  Niko Korhonen 2022  Elmeri Anttila 2023  Teemu Nurmio 2024  Elmeri Anttila
pesis.fi − Parhaat kärkilyöjät kausittain 1977-2017

 Palkinnot 
 Etenijäkuningas
 Kultainen ansiomerkki
 Kuukauden pelaaja
 Lyöjäkuningas
 Vuoden jokeri
 Vuoden lukkari
 Vuoden pelinjohtaja
 Vuoden pesäpalloilija
 Vuoden tulokas

 Katso myös 
 Naisten Superpesis
 Luettelo pesäpallon Suomen mestaruuden voittaneista joukkueista
 Pesäpallon halli-SM
 Nuorten Superpesis
 Pesäpallon Suomen Cup
 Pesäpallon maailmancup
 Luettelo pesäpallon Suomen-mestaruusmitalisteista
 Pesäpallon kunniagalleria

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Pesäpalloliiton sivut
 Superpesiksen sivut
 Ylen Elävä arkisto: Superpesiksen ensimmäinen vuosikymmen kuului Sotkamolle
 Pesäpallon reaaliaikainen tulosseuranta
 Superpesis tulosseuranta

*