Kansan kolme periaatetta (hymni)

Kansan kolme periaatetta (), virallisesti Kiinan tasavallan kansallislaulu (), on Taiwanin kansallislaulu. Se käyttää samannimistä oppia osoittaakseen, miten uuden valtion ja sen kansan tavoitteet ja toiveet saavutetaan ja säilytetään. 
 Historia 

Laulun sanoja oli tekemässä useita kuomintang-puolueen jäseniä:
 Hu Hanmin (, Hú Hànmín),
 Tai Chi-tao (, Dài Jìtáo),
 Liao Zhongkai (, Liào Zhòngkǎi) ja
 Shao Yuanchong ( Shào Yuánchōng).
Laulun sanat esitettiin julkisesti ensimmäistä kertaa 16. heinäkuuta 1924 Sun Yat-senin aloittaessa luentonsa näillä sanoilla Whampoan sotilasakatemian avajaistilaisuudessa Kantonissa. Vuonna 1928 kuomintang päätti tehdä sanoista puolueen tunnuslaulun ja avasi julkisen kilpailun sanoihin sopivan sävellyksen tekijöille. 139 muusikkoa lähetti ehdotuksensa, valittu sävellys oli Cheng Maoyunin käsialaa. 1920- ja 1930 -luvuilla Kiinan tasavallan opetusministeriö alkoi suunnitella uusia sanoja kansallislaululle, mutta ilmoitti vuonna 1937 käyttävänsä kuomintangin puoluelaulun sanoja toistaiseksi. 

Kuimintangin jäsenet esittivät San Min Chu-I:tä kansallislauluksi 24. maaliskuuta 1930, mutta monet vastustivat puolueen symbolin asettamista edustamaan koko valtiota. Niinpä perustettiin kansallislaulukomitea (), joka päätyi tukemaan kuomintangin ehdotusta. 3. kesäkuuta 1937 keskuskomitea () hyväksyi sävelmän, josta tehtiin virallinen kansallislaulu 1943.

Vuoden 1936 kesäolympialaisissa San Min Chu-I valittiin kauneimmaksi kansallislauluksi.

 Sanoitus 

 Perinteiset merkit 

 Pinyin 
Sānmín Zhǔyì, wú dǎng suǒ zōng,
Yǐ jiàn Mínguó, yǐ jìn Dàtóng.
Zī, ěr duó shì, wèi mín qiánfēng;
Sù yè fěi xiè, Zhǔyì shì cóng.
Shǐ qín shǐ yǒng, bì xìn bì zhōng;
Yì xīn yì dé, guànchè shǐ zhōng.

 Epävirallinen suomennos 
Kansan kolme periaatetta, on oleva päämäärämme,
Luodaksemme vapaan maan, pyrkiäksemme maailmanrauhaan.
Eteenpäin toverit, olette kansan eturintama;
Pitäkää kiinni periaatteista, lepäämättä päivin ja öin.
Olkaa uutteria; olkaa urheita, vastatkaa luottamuksellisuudesta; vastatkaa uskollisuudesta;
Yksi sydän; yksi sielu, jatkamme yhdessä loppuun saakka.

Sanat ovat klassista kiinaa. Esimerkiksi:
 ěr () on kirjakielen vastine sanalle ”te” (, nǐmen), 
 fěi () on ”ei” (, bù),
 zī () on nykyisin käytöstä poisjäänyt interjektio ja 
 Sù () on ”aamunkoitto” (, límíng).
Täten ”San Min Chu-i” poikkeaa huomattavasti Kiinan kansantasavallan Vapaaehtoisten marssista, joka on kirjoitettu vuosia myöhemmin kokonaan puhekielellä.

”San Min Chu-i” on myös runollista kieltä, jonka tyyppi seuraa nelimerkkisiä runoja (), joita kutsutaan myös nelimerkkiseksi riimitetyksi proosaksi (). Tällainen kirjallinen tyyli otettiin käyttöön Han-dynastian aikana. Kunkin rivin viimeisen merkin loppusointu on -ong (jotkut ovat pinyinillä -eng). 

Runouden ytimekkyyden ja tiiviin luonteen sekä klassiselle kiinalle tyypillisen abstraktiuden vuoksi osalle sanoista on monia tulkintoja ja laulun kääntäminen muille kielille on erittäin vaikeaa. Laulussa kehotetaan seuraamaan tunnollisesti kansan kolmea periaatetta, joiden mukaisesti tasavalta perustetaan.

 Virallinen käyttö 

Laulua soitetaan usein Taiwanilla. Vuosikaudet sitä soitettiin ennen jokaista elokuvaesitystä. Fujianin maakunnassa sitä käytettiin ennen laittomasti Taiwanille muuttavien tunnistamiseen, sillä maahanmuuttajat eivät osanneet laulaa tätä laulua. Nykyisin tämä ei toimi, sillä maahanmuuttajien kerrotaan opettelevan laulu ennen siirtymisyritystä.

Taiwanin itsenäistymisen kannattajat ovat vastustaneet San Min Chu-I:tä kansallislauluna, sillä se on vahvasti assosioitunut kuomintangiin ja tehtiin alun perin manner-Kiinassa. Demokraattinen edistyspuolue on kuitenkin hyväksynyt sen käytön kansallislauluna, se tosin käyttää laulua selkeästi taiwanilaisissa yhteyksissä, esimerkiksi Taiwanin alkuperäisväestön laulamana tai taiwanin kielellä tai hakka-kielellä laulettuna. Vaihtoehtoiseksi kansallislauluksi on ehdotettu Vihreä Taiwan -nimistä laulua. Keskustelua kansallislaulun vaihtamisesta on käyty, ja erityisesti DPP:n kansanedustajat ovat kannattaneet tätä.

Laulun on kielletty manner-Kiinassa, eikä sen julkista esittämistä suositella myöskään Hongkongissa, vaikkei se varsinaisesti olekaan kielletty. Chen Shui-bianin valtaanastujaisissa vuonna 2000 kansallislaulun esitti suosittu laulaja A-Mei, minkä vuoksi tämän kiertue, levyt ja TV-mainokset kiellettiin manner-Kiinassa. Vastaava tilanne sattui vuonna 2016 Tsai Ing-wenin virkaanastujaisissa, kun Kiina kielsi paiwaneista koostuvan lapsikuoron esiintymisen Kiinassa näiden laulettua Taiwanin kansallislaulun.

Kansainvälisissä tapahtumissa San Min Chu-I:n sijasta esitetään Lipun laulu Kiinan kansantasavallan painostuksesta Taiwanin poliittisen tilanteen suhteen.

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Kuva Sun Yat-senin käsikirjoituksesta sotilasakatemian avajaisissa

Luokka:Kansallislaulut
Luokka:Taiwanin kansallissymbolit
Luokka:Taiwanilaiset isänmaalliset laulut