Mäntsälä

Mäntsälä on Helsingin seudulla sijaitseva kunta Uudellamaalla. Mäntsälässä asuu noin 21 000 ihmistä ja sen pinta-ala on noin 600 km². Väestötiheys on  asukasta/km². Asukkaista 95,3 prosenttia on suomenkielisiä. Maaseutualueella asuvien osuus on 81,5 prosenttia. Mäntsälä kuuluu hämäläismurteiden alueeseen. 

Mäntsälä tunnetaan kartanoistaan ja Mäntsälän kapinasta. Kunnan kautta kulkevat Helsinki–Lahti-moottoritie ja -rautatie sekä ”Kehä V”.

 Maantiede 
vasen|pienoiskuva|Mäntsälänjoki
Mäntsälä sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Mäntsälän naapurikunnat ovat Kärkölä pohjoisessa, Orimattila, Pukkila ja Askola idässä, Pornainen, Sipoo ja Järvenpää etelässä, Tuusula lounaassa sekä Hyvinkää ja Hausjärvi lännessä. Mäntsälästä on 25 kilometriä Järvenpäähän, 28 kilometriä Hyvinkäälle, 34 kilometriä Orimattilaan, 38 kilometriä Porvooseen, 46 kilometriä Lahteen ja 60 kilometriä Helsinkiin.

Mäntsälän pinta-ala on  km², josta  km² on sisävesiä. Mäntsälän kylät ovat Hautjärvi, Herman Onkimaa, Hirvihaara, Kaukalampi, Levanto, Maitoinen, Mäntsälä, Nikinoja, Numminen, Ohkola, Olkinen, Saari, Soukkio, Sulkava, Sälinkää ja Sääksjärvi. Näiden lisäksi Lukko, Arola–Jokelanseutu, Kaanaa, Mattila ja Tikkaro ovat omia, kyliin verrattavissa olevia yhteisöjä.

Kirkonkylän läpi virtaa Mäntsälänjoki. Se alkaa Hunttijärvestä. Kirkonkylän pohjoispuolella siihen laskee Saarenjoki ja eteläpuolella se yhtyy Hirvihaaranjoen kanssa Mustijoeksi. Mustijoen vesistön lisäksi Mäntsälä kuuluu Porvoonjoen ja Vantaanjoen vesistöjen alueisiin. Ne laskevat kaikki Suomenlahteen. Hunttijärven lisäksi Mäntsälässä on muun muassa Isojärvi, Keravanjärvi, Kilpijärvi, Sahajärvi ja Sääksjärvi.
+Mäntsälän (Hirvihaara) lämpötila 2016 - 2022tammihelmimaalishuhtitoukokesäheinäelosyyslokamarrasjouluYlin lämpötila (°C) +7.5 +8.0 +14.0 +21.2 +28.7 +31.8 +32.9 +30.9 +25.1 +17.3 +13.6 +10.4Ylin lämpötila ka. (°C) +4.1 +5.6 +10.6 +16.8 +26.2 +28.6 +28.9 +26.4 +22.0 +15.2 +10.2 +5.9Keskilämpötila (°C)−5.0 -4.1−1,3+3,3+10,2+15,8+16,9+15,1+10,5+5,3+1,1−1,9ka.+5,5Alin lämpötila ka. (°C) -23.5 -20.7 -17.7 -8.3 -4.2 +0.5 +4,8 +2,8 -2,0 -6.2 -11.1 -14.9Alin lämpötila (°C) -29.8 -28.4 -26.1 -14.1 -6.0 -2.0 +2.4 -4.8 -4.8 -9.5 -16.7 -23.1Lähde: 

 Historia 
pienoiskuva|Mäntsälän kirkko. Kirkon suunnitteli arkkitehti Jean Wik ja se vihittiin käyttöön vuonna 1866. Kuvassa etualalla Ilmari Wirkkalan suunnittelema sankarihauta-alue.

Keskiajalla Mäntsälä oli hämäläisten erämaata. Mustijoki ja Mäntsälänjoki muodostivat tärkeän kulkuväylän Hämeen ja Suomenlahden välillä ja ensimmäinen vakituinen asutus Mäntsälään saapuikin jokia pitkin, mahdollisesti keskiajalla. Mäntsälästä tehtiin Porvoon alainen kappeliseurakunta vuonna 1585. Tällöin Mäntsälään rakennettiin paikkakunnan ensimmäinen kirkko. Vuonna 1616 Mäntsälä itsenäistyi omaksi seurakunnakseen. Mäntsälän kaikki kirkot ovat sijainneet nykyisellä kirkonmäellä. Nykyinen kirkko on kolmas tai mahdollisesti neljäs. Sen suunnitteli arkkitehti Jean Wik ja se vihittiin käyttöön vuonna 1866.

Mäntsälä oli kartanopitäjä, jossa maat kuuluivat kartanoille. Lähes joka kylässä oli kartano ja niillä oli suuri merkitys paikkakunnan historiassa. Moni kartanoista syntyi 1600-luvulla, jolloin maita annettiin aatelisille läänityksinä. Vuoden 1918 torpparilaki antoi torppareille ja mäkitupalaisille oikeuden lunastaa viljelemänsä maat. Sen myötä kartanoiden maaomistus hupeni, mutta niiden asema oli merkittävä vielä 1920-luvulla.

Tarina kertoo, että keisari Aleksanteri I olisi ihastunut Mäntsälän kartanon tyttäreen Ulrika Möllersvärdiin Porvoon valtiopäivillä. Keisari myös vieraili Mäntsälän kartanossa ja pari vuotta myöhemmin neiti Möllersvärd kutsuttiin keisarilliseksi hovineidoksi. Tarinaa keisarin ja Möllersvärdin romanssista on käsitelty Mika Waltarin kirjassa Tanssi yli hautojen ja sen pohjalta tehdyssä elokuvassa.

Mäntsälään perustettiin kansankirjasto 1840-luvulla. Kirkkoherra Abraham Ehnroos vaikutti kirjaston perustamiseen ja hänen testamenttinsa avulla Mäntsälään perustettiin ensimmäinen kansakoulu 1870-luvulla. Mäntsälään perustettiin oppikoulu vuonna 1945 ja lukio vuonna 1954.

Mäntsälän kunnan asioita on hoidettu kolmessa eri rakennuksessa: kirkonmäellä sijaitsevassa pitäjäntuvassa, joka valmistui 1850-luvulla, Väinö Siikosen suunnittelemassa kunnantalossa, joka valmistui 1935 myös kirkonmäelle, ja nykyään Arto Sipisen suunnittelemassa kunnantalossa, joka valmistui vuonna 1992.

Mäntsälän kunnanvaltuuston kommunistiset jäsenet Antti Ahtio, Kalle Leskinen ja Konstantin Talvio joutuivat Lapuanliikkeen kyydityksen kohteeksi kesäkuun 27. ja 28. päivien välisenä yönä vuonna 1930. Mäntsälän kapina alkoi mäntsäläläisen Ohkolan työväentalolta 27. helmikuuta 1932, kun Lapuan liikkeen kannattajia tuli estämään SDP:n kansanedustaja Mikko Erichin puheenpitämistä. Työväentaloa kerääntyi piirittämään 400 miestä, pääosin mäntsäläläisiä. Paikalla oli paljon poliiseja ja yhteenotto kärjistyi ammuskeluksi, jossa kukaan ei loukkaantunut. Piirittäjät kokoontuivat kirkonkylään Mäntsälän suojeluskuntatalolle (nyk. seurojentalo), jossa saivat tietää, että heidät oli määrätty vangittavaksi. He päättivät puolustautua ja ryhtyä kapinaan. Kapinalliset saivat henkiseksi johtohahmokseen Artturi Vuorimaan, Lapuan liikkeen jäsenen joka oli etsintäkuulutettu muilutuksesta ja piileskeli poliisia Mäntsälän Sääksjärvellä. Seuraavana päivänä, 28. helmikuuta, Vuorimaa laati kapinallisten julistuksen. Se oli osoitettu tasavallan presidentille ja siinä vaadittiin hallituksen eroamista ja marxilaisuuden kieltämistä. Paikalle alkoi saapua aseistautuneita miehiä ympäri maata, kapinalliset järjestäytyivät sotilaallisesti, ottivat kirkonkylän puhelinkeskuksen valvontaansa ja rajoittivat nimismiehen toimintaa. Enimmillään kapinallisia oli Mäntsälässä vähän yli 500, joiden lisäksi Lapuan liikkeen jäseniä kokoontui muuallakin. Liikkeen keskusjohto ilmoitti 29. helmikuuta Hämeenlinnasta, että se johtaa kapinaa. Samana päivänä tasavallan suojelulaki tuli voimaan ja maa siirtyi hälytystilaan. 2. maaliskuuta presidentti P. E. Svinhufvud piti radiossa puheen, jossa hän lupasi, että johtomiehiä lukuun ottamatta kapinallisia ei rangaista, jos he vain palaavat rauhallisesti koteihinsa. Puheen jälkeen kapina alkoi kuihtua. Presidentti otti 4. maaliskuuta vastaan lähetystön Mäntsälästä, mutta tässä vaiheessa yleinen mielipide ja suojeluskuntien johto oli jo kääntynyt kapinallisia vastaan. 6. maaliskuuta kapinan johtajat pidätettiin.

Toisen maailmansodan jälkeen Mäntsälään muutti noin 2 000 evakkoa. Kartanoiden maat supistuivat huomattavasti, kun niitä lunastettiin siirtoväen asuttamiseksi. Siirtoväen tulon myötä paikkakunnalla alkoi voimakas uudisrakentaminen ja väkiluku lähti vahvaan kasvuun.

Mäntsälässä järjestettiin asuntomessut vuonna 1992. Alueen viereen valmistui Mäntsälän rautatieasema vuonna 2006, kun Lahden oikorata valmistui.

 Politiikka 
pienoiskuva|vasen|Mäntsälän kunnantalo.

Ylin valta kunnan asioissa kuuluu kunnanvaltuustolle, jossa on 43 jäsentä. Kaudella 2025–2029 valtuutetuista kaksitoista kuuluu keskustan, yksitoista SDP:n, yksitoista kokoomuksen, neljä perussuomalaisten, kaksi vasemmistoliiton, kaksi vihreiden ja yksi kristillisdemokraattien ryhmään.

Valtuuston puheenjohtaja on Heli Hallikainen (sd.). Kunnanhallituksessa on yhdeksän jäsentä ja sen puheenjohtaja on Tapio Havula (kesk.). Mäntsälän kunnanjohtajana on toiminut Hannu Laurila syksystä 2021 lähtien.

Varan kunta eteläisessä Ruotsissa on Mäntsälän ystävyyskunta. Varalaisen kattotiili- ja pihakiviyhtiö Bendersin Suomen-konttori on Mäntsälässä. Lisäksi Mäntsälällä on ystävyyskuntasopimusta muistuttava yhteistyösopimus virolaisen Lahemaan kansallispuiston kanssa. Lahemaalla ja Mäntsälässä on kummassakin kartanomatkailua.

 Talous 

pienoiskuva|Raitori ja Keskuskatu. Kuva vuodelta 2005.
Talousalueena Mäntsälä kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.

Mäntsälässä oli vuonna 2022 yhteensä 6 372 työpaikkaa ja kunnassa asui 9 695 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 36,8 prosenttia. Mäntsälän työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 73,9 prosenttia, jalostuksen 20,9 prosenttia ja alkutuotannon 3,6 prosenttia.

Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 65,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,7 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,7 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Mäntsälässä on 115,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Yritykset 
Mäntsälän suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja maanrakennus. Mäntsälän viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Tokmannin pääkonttori (4217), Ball Beverage Packaging (99), Attendo Kuntoutumiskoti Harjula (60), Taitomanni (51) ja Saferoad Suomi (50). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Tokmanni, Global DC, Vetcare, Recticel Insulation ja K-Citymarket Mäntsälä. 

Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Mäntsälä on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa toiseksi korkeimpaan neljännekseen sijalle 21. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Mäntsälälle on 3,39.

Tokmannin pääkonttori, logistiikkakeskus ja varasto on Mäntsälässä. Kunnassa on myös hakukoneyhtiö Yandexin datakeskus ja Ball Beverage Packaging Mäntsälä Oy juomatölkkitehdas. 1 034:n yrityksen toimipaikka oli Mäntsälässä vuonna 2006. Näistä 289 oli rakennusalan yritystä, 191 tukku- ja vähittäiskaupan, 169 kiinteistöyritystä ja 105 teollisuusyritystä. Mäntsälässä on kahden pankin toimipisteet (2022): Mäntsälän Osuuspankin ja Myrskylän Säästöpankin.

Mäntsälän kunnan keskustassa sijaitsee kolme toria: Kauppatori, Kapinatori ja Raitori.

Kauppatori Seurojentalon vieressä toimii markkinoiden ja myyntitapahtumien pitopaikkana. Kapinatori S-marketin vieressä toimii torikauppiaiden ja tapahtumien pitopaikkana. Raitori on puolestaan yksityinen myyntitori Keskustien läheisyydessä.

 Julkistalous 
Mäntsälän kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 56 miljoonaa euroa. Mäntsälän kunnallisveroprosentti on 8,30 prosenttia vuonna 2025. Pornaisten viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Global DC, Egerstan, Anstar, Mäntsälän Osuuspankki ja Tokmanni.

Mäntsälän kunta on yhtiöittänyt toimintojaan ja koonnut ne Mäntsälän Kuntayhtiöt -nimiseksi holdingyhtiöksi. Yhtiön hallituksessa on yhdeksän jäsentä, joista kuusi on luottamusmiehiä. Kunta hyötyy ratkaisusta synergiaetujen kautta ja siten, että ratkaisu minimoi kunnan maksamat verot.

 Palvelut ja infrastruktuuri 

Mäntsälässä toimii Keusote-kuntayhtymän ylläpitämä Mäntsälän terveysasema. Mäntsälä on yksi Keusoten jäsenkunnista. Paikkakunnalla toimii myös apteekki ja yksityiset Terveystalon sekä Mäntsälän Lääkäripalvelun lääkäriasemat. Kunnankirjastolla on yksi kirjasto ja kirjastoauto. Kunta omistaa Mäntsälän vuokra-asunnot -yhtiön, joka rakennuttaa, omistaa ja isännöi asuinrakennuksensa. Yhtiöllä on 535 asuntoa. Mäntsälässä on 22 leikkipuistoa ja -kenttää.

Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksella on Mäntsälässä paloasema, jonka lisäksi paikkakunnalla toimii neljä vapaaehtoista palokuntaa. Itä-Uudenmaan poliisilaitoksella on Mäntsälässä poliisiasema.

 Koulutus 
pienoiskuva|Saaren kartano, jossa on Keudan ammattikoulutusta ja yliopistollista tuotantoeläinopetusta.

Mäntsälässä on kaksitoista alakoulua: Arolan koulu, Hepolan koulu, Hirvihaaran koulu, Hyökännummen koulu, Kirkonkylän koulu, Lukon koulu, Myllymäen koulu, Nummisten koulu, Ohkolan koulu, Saaren koulu, Sälinkään koulu ja Sääksjärven koulu. Yläkouluja kunnassa on kaksi: Ehnroosin koulu ja Riihenmäen koulu.

Mäntsälän lukiossa on noin 290 opiskelijaa.

Keski-Uudenmaan koulutuskuntayhtymä Keudalla on Mäntsälässä kaksi toimipistettä, Lukkarinpolku 2 ja Saaren kartano. Lukkarinpolku 2:ssa järjestetään ajoneuvoasentajan, automyyjän, kokin, lähihoitajan, sähköasentajan, talonrakentajan, varaosamyyjän ja varastonhoitajan ammattikoulutusta. Saaren kartanossa taas järjestetään eläintenhoitajan, floristin, floristimestarin, maarakennuskoneenkuljettajan, maarakentajan, maaseutuyrittäjän, maatalouskoneasentajan, metsäkoneenkuljettajan, puutarhurin, tuotantoeläinten hoidon ja hyvinvoinnin, viheralan ja ympäristönhoitajan ammattikoulutusta. Lisäksi Saaren kartanolla on Helsingin yliopiston tuotantoeläimille tarkoitettu tutkimus- ja opetussairaala.

 Energia-, vesi- ja jätehuolto 

Mäntsälän kunnan täysin omistama Mäntsälän Kuntayhtiöt -osakeyhtiö omistaa Mäntsälän Sähkön ja Mäntsälän Veden.

Mäntsälän Sähkö toimittaa muun muassa sähköä, kaukolämpöä, maakaasua ja laajakaistaliittymiä. Sen sähköverkko ulottuu Mäntsälän lisäksi yhdeksän muun kunnan alueelle. Yhtiön kaukolämpöverkko kattaa kirkonkylän, Männikön ja Ruusutarhan alueet sekä Kapulin teollisuusalueen. Yhtiö tuottaa kaukolämpönsä maakaasulla Kapulin ja Liedontien lämpökeskuksissa ja kesäisin myös Huvitien lämpökeskuksessa. Vuonna 2016 yhtiön kaukolämmöntuotannosta 62 prosenttia oli hukkalämpöä. Yhtiö ostaa hukkalämmön Yandexin Mäntsälässä sijaitsevalta datakeskukselta. Mäntsälän Sähkön asiakkaat voivat olla sähkön pientuottajia.

Mäntsälän Vesi järjestää vesihuollon pääasiassa asemakaava-alueille ja niiden lähistölle. Yhtiöllä on Lukon, Ojalan ja Puntarmäen vedenkäsittelylaitokset. Kirkonkylään myös ostetaan vettä Hyvinkään vesilaitokselta. Hyökännummen ja Ohkolan vesi ostetaan Tuusulan seudun vesilaitokselta. Kirkonkylässä on jätevedenpuhdistamo, jossa käsitellään kirkonkylän ja Sälinkään sekä Pukkilan vesilaitoksen jätevedet. Hyökännummen ja Ohkolan jätevedet käsitellään Helsingin Viikinmäen jätevedenpuhdistamolla. Mäntsälän alueella toimii vesiosuuskuntia, jotka ostavat vetensä Mäntsälän Vedeltä ja toimittavat jätevetensä kirkonkylän puhdistamolle.

Mäntsälä kuuluu yhdentoista muun kunnan kanssa jätelautakunta Kolmenkiertoon. Kunnat ovat Kiertokapulan osakkaita ja Kiertokapula vastaa Mäntsälän jätteenkuljetuksesta. Mäntymäentiellä on kunnan keräyspiste ongelmajätteille sekä sähkö- ja elektroniikkaromulle. Kunnalla on maan- ja lumenkaatopaikka, jonne otetaan vastaan myös puutarhajätettä.

 Liikenne 
pienoiskuva|Valtatie 4 (E75) kulkee Mäntsälän läpi moottoritienä. Kuvassa moottoritie, taustalla Mäntsälän rautatieasema. Kuva vuodelta 2009.

Mäntsälän rautatieasema on Kerava–Lahti-oikoradan varrella. Asemalla pysähtyvät Helsingin ja Lahden välillä liikennöivät junat. Helsingin ja Itä-Suomen väliset kaukojunat kulkevat Mäntsälän kautta pysähtymättä.

Kunnan halki kulkee valtatie 4, jonka eteläosa Helsingistä Heinolaan saakka on moottoritie. Rinnakkaistienä on käytössä entinen valtatie, joka kulkee suoraan Mäntsälän kirkonkylän kautta ja on nykyisin seututie 140. Juuri kirkonkylän eteläpuolella nämä leikkaavat kehämäisen, Porvoosta Hyvinkään ja Lohjan kautta Hankoon johtavan tien, jonka osuus Porvoosta Mäntsälään on kantatie 55, Mäntsälästä Hankoon valtatie 25.

Mäntsälän linja-autoasema on vilkkaimpia asemia Suomen maaseudulla. Moni mäntsäläläinen käy töissä muulla paikkakunnalla ja linja-autoliikenne on ollut Mäntsälälle pitkään merkittävässä asemassa. Nykyinen linja-autoasema valmistui vuonna 1962.

 Väestö 
 Väestörakenne 
Mäntsälä on asukasluvultaan Suomen 49. suurin kunta. Mäntsälän asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 20 950 asukasta, mikä on 1,2 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Mäntsälän väkiluku on ollut nouseva 1990-luvulta lähtien. Mäntsälän väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 64,1 prosenttia, mikä on noin 12 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Mäntsälän väestöstä on 13,8 prosenttia. Työikäisiä Mäntsälässä on 55,6 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 30,7 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Mäntsälässä oli vuonna 2021 yhteensä 864 eli 4,1 prosenttia asukkaista.

Kunnan asukkaista 94,5 prosenttia on suomenkielisiä, 0,8 prosenttia ruotsinkielisiä ja 4,7 prosenttia muunkielisiä (31.12.2022). Kunta on yksikielisesti suomenkielinen. Keski-ikä on 42,4 vuotta.(31.12.2022)

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1880 alkaen. Luvut ovat kymmenen vuoden välein ja tuorein on vuoden 2020 lopun väkiluku. Siitä eteenpäin kyse on ennusteista.

 Asuminen 

Mäntsälän suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (64,4 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on kerrostalo, jossa asuu noin 22,0 prosenttia asuntokunnista. Rivitaloissa asuu noin 13,7 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Mäntsälän asuntokunnista on 36,7 prosenttia eli noin 3 400 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 34,3 prosenttia eli noin 3 200 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 12,2 prosenttia eli noin 1 150, yli neljän asukkaan asuntokuntia 16,0 prosenttia eli noin 1 500 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,8 prosenttia eli noin 80.

 Kieli ja etnisyys 
Mäntsälän väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 93,9 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,8 prosenttia ja vieraskielisiä 5,4 prosenttia. Mäntsälässä asui vuoden 2023 lopussa 828 ulkomaan kansalaista, mikä on 4,0 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Mäntsälässä 315 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (119) ja afganistanilaiset (52).

 Uskonto 
Mäntsälän asukkaista 68,7 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,7 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 29,6 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Mäntsälässä toimii Espoon hiippakuntaan kuuluva Mäntsälän seurakunta. 

Kirkon herätysliikkeistä Lohjalla toimivat vanhoillislestadiolaisuus, herännäisyys ja kansanlähetys. Vanhoillislestadiolaisuutta edustaa Mäntsälän rauhanyhdistys.  Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on Mäntsälässä Hyvinkään kanssa yhteinen paikallisosasto. Uudenmaan Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa seurakunnan tiloissa.

Helluntaiherätyksen piirissä Mäntsälässä toimii vuonna vuonna 1969 perustettu Mäntsälän helluntaiseurakunta.

 Taajamat 
Vuoden 2021 lopussa Mäntsälässä oli 20 837 asukasta, joista 15 215 asui taajamissa, 5 390 haja-asutusalueilla ja 232:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Mäntsälän taajama-aste on 73,8 %. Mäntsälän taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2021) 1  Mäntsälän kirkonkylä 11 656 2  Helsingin keskustaajama* 2 706 3  Numminen 317 4  Sääksjärvi 290 5  Sälinkää 246

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hyökännummi ja Ohkola ovat osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Mäntsälän lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle.

 Kulttuuri 
pienoiskuva|Alikartano on ollut museona. Museovirasto on määritellyt kartanon ja sen viljelymaiseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

Kirjastotoiminta sai alkunsa Mäntsälässä jo vuonna 1847. Mäntsälän kirjaston nykyiset toimitilat sijaitsevat monitoimitalossa. Kuntalaisia palvelee myös kirjastoauto ja käytössä on verkkokirjasto. Lisäksi aineistoa voi lainata Kirkes-kirjastokimpan muista toimipisteistä.

Useassa Mäntsälän kylässä on ollut aikanaan kartano. Nykyisellään Hirvihaaran kartano on hotellina, Saaren kartano oppilaitoksena ja Sälinkään kartano ravintolana. Alikartano on museona, mutta Museovirasto ilmoitti vuonna 2015 sulkevansa museon. Muita museoita Mäntsälässä ovat Kirvun pitäjämuseo ja Sepänmäen käsityömuseo, joiden lisäksi Mäntsälän kirkossa on museohuone.

Herättäjäjuhlat järjestettiin Mäntsälässä vuonna 1988.

Museovirasto on määritellyt Mäntsälästä kolme valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Frugårdin kartano ja viljelymaisema, Mäntsälän kirkonmäki ja Saaren kartano. Vääpeli Körmy -elokuvat (1990–1997) kuvattiin vanhan Saaren Tulitikkutehtaan rakennuksissa ja ympäristössä.

Mäntsälä mainitaan Kake Singersin kappaleessa ”Mäntsälä mielessäin” vuodelta 1979. Sen innoittajaksi on sanottu paikkakunnan 1970-luvun vilkkaasta liikenteestä johtuvia ruuhkia.

 Murre 
Mäntsälän alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Mäntsälän murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Porvoon ryhmään.

 Ruokakulttuuri 
Mäntsälä kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Mäntsälän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla piimäjuusto, potikkaloora eli perunalaatikko ja omenapannukakku nimeltä kuutelo.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 59. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Virkistys 
 Retkeily 
Mäntsälän alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Mäntsälän alueen kohteita ovat muun muassa Sahajärven ulkoilualue ja uimaranta. Mäntsälän alueen luontoreittejä ovat muun muassa Alikartanon historia- ja luontopolku sekä Haukankierros. Muita Mäntsälän alueella sijaitsevia luontokohteita ovat myös Kotojärvi–Isosuo, Metsäkulma, Mustametsä, Sandbergin pelto, Vähäjärvenkalliot sekä Ullamäki ja pirunpelto. Mäntsälässä sijaitsee kaksi luonnonmuistomerkkiä: Mänty Ohkolan kylässä sekä Pylväskuusi Sääksjärven kylässä.

 Urheilu 
Mäntsälän merkittävin urheiluseura on vuonna 1946 perustettu Mäntsälän Urheilijat. Joukkuelajeissa Mäntsälän Urheilijoiden lajivalikoimaan kuuluvat jalkapallo, koripallo ja lentopallo. Yksilölajeissa lajivalikoimaan kuuluvat yleisurheilu, hiihto, suunnistus ja ammunta. Lisäksi urheiluseuralla on liikuntakerho lapsille. Salibandyn parissa Mäntsälässä toimii Mäntsälän NMKY. Aikaisemmin seurojen lajivalikoimaan on kuulunut muun muassa pesäpallo.

Jalkapallon kotikenttä Mäntsälässsä on Mäntsälän urheilupuiston tekonurmi. Urheilupuistossa sijaitsee myös yleisurheilukenttä. Jäälajien kotiareena on Mäntsälän jäähalli.

Tapahtumat

Mäntsälän Sääksjärvellä järjestetään heinäkuisin Wanhan Kaluston Päivät, joilla esitellään vanhoja moottoriajoneuvoja.

 Tunnettuja asukkaita  
pienoiskuva|Tutkija ja tutkimusmatkailija Adolf Erik Nordenskiöld oli kotoisin Mäntsälästä.
Elinkeinoelämä
 Knut de la Chapelle (1888–1934), vapaaherra, omisti Mäntsälän Saaren kartanon ja Saaren Tulitikkutehtaan 1916–1934.
 Richard Casimir de la Chapelle (1862–1916), vapaaherra, omisti Mäntsälän Saaren kartanon 1884–1916, perusti Saaren Tulitikkutehtaan.
 Frans Jousi (1890-1931), rakennusmestari
 Alwar Niklander (1875-1969), kauppaneuvos, syntyi Mäntsälän Nikinojalla
 Theodor Sederholm (1832–1881), kustantaja, kotoisin Saaren kartanolta
 Hans Henrik Stjernvall (1769–1820), valtiopäivämies sekä Mäntsälässä vaikuttanut kartanonherra ja teollisuusmies
 Oskari Vilamo (1880–1952), rakennusurakoitsija

Kulttuuri ja viihde
 A. Aimo (1911–1963), iskelmälaulaja ja Dallapé-orkesterin solisti
 Martti Blåfield, kirjailija, Mäntsälän pitäjänhistorian toimittaja ja useiden Mäntsälä-aiheisten kirjojen kirjoittaja
 Lari Helenius (s. 1994), Vuoden Kokki 2020
 Helvi Herlevi (1898–1927), kirjailija, Mäntsälän kartanon tytär
 Johanna Iivanainen (s. 1976), laulaja
 Marianna Kalliola (1952–1978), runoilija
 Saimi Lindroth (1903–1977), kirjailija
 Jaakko Manninen (s. 1981), Beats and Stylesin Dj Control
 Katri Manninen (s. 1975), käsikirjoittaja-kirjailija, asuu Jokelanseudulla
 Kirsti Manninen (s. 1952), käsikirjoittaja-kirjailija, asuu Jokelanseudulla
 Kusti Manninen (s. 1976), musiikkivideo-ohjaaja
 Timo T. A. Mikkonen (1947–2017), talk show -juontaja
 Heikki Määttänen (1949–2002), näyttelijä
Armi Niklander (1888-1965), viulutaiteilija, syntyi Mäntsälän Nikinojalla
 Väinö Nuorteva (1889–1967) eli ”Olli”, pakinoitsija
 Antti Ruusuvuori (s. 1973), elokuvaaja
 Jussi Sydänmaa (s. 1972) eli Amen, Lordi-yhtyeen kitaristi
 Heikki Varja (1918–1986), kuvanveistäjä, joka asui ja työskenteli Mäntsälässä lähes 30 vuotta ja jolta Mäntsälän kunta ja seurakunta tilasivat lukuisia teoksia

Tiede
 Heikki Hakkola (s. 1937), maataloustieteilijä ja tutkimusjohtaja, maanviljelysneuvos Viitattu 17.5.2023.
 Adolf Erik Nordenskiöld (1832–1901), tutkimusmatkailija ja Koillisväylän ensimmäinen purjehtija, asui lapsuutensa Mäntsälässä

Urheilu
 Einari Anttila (1892–1972), maailmanennätysjuoksija, ”Mäntsälän Ori”, jonka kunniaksi Mäntsälän Urheilijat on järjestänyt Einarin Tonni -juoksutapahtumaa
 Markku Niinimäki (s. 1967), vammaisurheilija, jonka mukaan on nimetty Mäntsälässä katu ja joka on Mäntsälän kunnanvaltuuston jäsen
 Mauno Suni (s. 1944), Päijänteen ympäriajon yleiskilpailun voittaja vuosina 1978 ja 1979
 Henri Toivomäki (s. 1991), jalkapalloilija, joka aloitti uransa Mäntsälän Urheilijoissa
 Vekseli (1971–1997), ravikuningas, ja Vekkuliina (1977–1990), ravikuningatar

Uskonto
 Carl Edvard Aspelund (1816–1902), Mäntsälän kirkkoherra 1865–1902
 Abraham Ehnroos (1785–1863), Mäntsälän kirkkoherra 1828–1863

Yhteiskunta ja politiikka
 Tapio Hyyryläinen (1925–1988), Mäntsälän ensimmäinen kunnanjohtaja, jonka aikana paikkakunnalla alkoi ennennäkemättömän vilkas asuinrakentaminen.
 Pihla Keto-Huovinen (s. 1974), kansanedustaja (kok.)
 Oskari Laine (1859–1933), valtiopäivämies, kansanedustaja (suom.), Mäntsälän kuntakokouksen esimies, Mäntsälän kunnanvaltuuston puheenjohtaja, kunnallisneuvos
 Oskari Lylykorpi (1880–1917), kansanedustaja (SDP), toimittaja
 Ulrika Möllersvärd (1791–1878), Venäjän keisarillinen hovineiti
 J. H. Peltonen (1816–1884), valtiopäivämies, Mäntsälän kirkonisäntä
 Elisabeth Rehn (s. 1935), poliitikko ja Suomen ensimmäinen naispuolustusministeri
 Antti Rinne (s. 1962), poliitikko ja ammattiyhdistystoimija, Suomen entinen pääministeri, entinen valtiovarainministeri ja SDP:n puheenjohtaja sekä Mäntsälän kunnanvaltuutettu, toiminut Mäntsälän sos.dem. kunnallisjärjestön puheenjohtajana
 Leander Sirola (1871–1960), kansanedustaja (SDP)
 Konsta Talvio (1892–1970), kansanedustaja (STPV), maanviljelijä
 Mikko Vainio (1923–2017), kansanedustaja
 Teuvo Varjas (1942–2022), ministeri ja lakimies
 Hella Wuolijoki (1886–1954), kirjailija ja poliitikko, joka asui sekä työskenteli Etelä-Mäntsälän Jokelan kartanossa, jonka hän osti välirauhan aikana

 Ystävyyskunnat 
Mäntsälän ystävyyskunta on ollut vuodesta 2002 lähtien Ruotsin Varan kunta.

 Katso myös 
 Luettelo Mäntsälän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 




 Viitteet 

 Kirjallisuutta 
 Kankaanpää, Anneli: Teoistaan tunnetut. Osa I, Mäntsälän kulttuuria. Anneli Kankaanpää, 2013.
 Kankaanpää, Anneli: Teoistaan tunnetut. Osa II, Mäntsälän kulttuuria. Anneli Kankaanpää, 2014. 
 Manninen, Kirsti, Aitkoski-Catani, Päivi, Pitkänen Auli: Pitäjäntuvan tarinoita. Arkistojen aarteita ja perimätietoa Vanhasta Mäntsälästä. Mäntsälä-Seura ry 2014.

 Aiheesta muualla 

 Mäntsälän kunta




*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit