Sodankylä

Sodankylä () on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan keskiosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

Sodankylä on pinta-alaltaan Suomen toiseksi suurin kunta heti naapurikuntansa Inarin jälkeen. Muita naapurikuntia ovat Kemijärvi, Kittilä, Pelkosenniemi, Rovaniemi ja Savukoski.

Sodankylässä sijaitsee muun muassa Jääkäriprikaati sekä Sodankylän keskustasta noin kuusi kilometriä etelään Sodankylän geofysiikan observatorio (lyh. SGO). SGO:n kanssa samalla alueella toimii Ilmatieteen laitoksen yksikkö, Lapin ilmatieteellinen tutkimuskeskusArktisten alueiden mittausta Sodankylässä, Ilmatieteen laitos, viitattu 11.10.2015Lapin ilmatieteellinen tutkimuskeskus , Ilmatieteen laitos, viitattu 11.10.2015.

 Etymologia 
Sodankylän nimestä on monia eri teorioita. Sodankylä mainitaan vanhoissa lähteissä nimillä Såvannby (1563), Sovankylä (1566–1567) ja Savan kields (1700-luvun alku). Paikannimen alkuosa tulee nimestä Sova, joka on kahden joen risteymä tai suomalaistettu muoto saamelaisesta sukunimestä Čoavvá. Pohjoissaamenkielinen nimi Soađegilli lienee myöhempi käännöslaina suomenkielisestä nimestä.

Luonto
Osa vuonna 1983 perustetusta Urho Kekkosen kansallispuistosta sijaitsee Sodankylän kunnan pohjoisosassa. Puistossa sijaitseva Sokosti on kunnan korkein maastonkohta. Lisäksi Sompion luonnonpuisto ja osa Saariselän tunturialueesta ovat Sodankylän alueella. Pyhä-Luoston kansallispuisto sijaitsee myös osittain Sodankylän kunnan alueella. Luostolla on mahdollisuus talven laskettelu- ja hiihtomahdollisuuksien lisäksi nauttia kesällä muun muassa erilaisista musiikkitapahtumista. Luosto on tullut tunnetuksi myös alueella sijaitsevasta Lampivaaran ametistikaivoksesta.

Sodankylän kunnan alueella sijaitsevat myös Suomen suurimpiin lukeutuvat tekojärvet Lokka ja Porttipahta, jotka rakennettiin 1960- ja 1970-luvuilla vastaamaan kasvavan sähköntarpeen kysyntään. Tekojärvien suunnittelu aloitettiin 1950-luvulla, Lokka valmistui vuonna 1967 ja Porttipahta oli valmis 1980-luvulle tultaessa. Tekoaltaat yhdistää Vuotson kylän läpi kulkeva Vuotson kanava. Lokan tekojärven alle jäi Suomen siihen saakka suurin suo Posoaapa sekä Mutenian, Korvasen ja Rieston kylät.

Pääosa Sodankylästä kuuluu Kemijoen vesialueeseen ja sen alueella virtaavat myös Kemijoen suuret sivujoet Luiro ja Kitinen. Aivan kunnan pohjoisosasta saavat alkunsa Venäjän puolelle virtaavat Lutto ja Jaurujoki.

Sodankylän kunnan alueella on myös lukuisia luontopolkuja, mm.
 Ilmakkiaavan soidensuojelualue
 Kieringin kyläkävelyreitti
 Lokan luontopolku
 Luoston vaelluspolku
 Pappilanniemen luontopolku
 Peurasuvannon lintureitti
 Pyhä-Luoston kansallispuiston reitit
 Ruijan polku
 Tankavaaran luontopolut
 Ukko-Luoston tunturipolku
 Unarin luontopolku
 Urho Kekkosen kansallispuiston reitit
 Viiankiaavan luontopolku

 Ilmasto 
Sodankylässä, kuten muuallakin Lapissa, on subarktinen ilmasto. Talvi on pitkä, kylmä ja luminen ja kesä on lyhyt ja leuto, mutta golfvirran ja lauhojen lounaistuulien ansiosta etenkin talvet ovat leudompia kuin muualla vastaavilla leveyspiireillä mantereisessa ilmastossa. Talvi kestää noin seitsemän kuukautta; pysyvä lumi sataa keskimäärin 23.10. ja sulaa keväällä 16.5., mikä tarkoittaa että talvi on jopa yli 4 kuukautta pidempi kuin Etelä-Suomessa, mutta jonkin verran lyhyempi kuin pohjoisemmassa Lapissa. Sadanta on melko vähäistä, keskimäärin 507 mm vuodessa. Sateisin kuukausi on heinäkuu (63 mm) ja kuivin huhtikuu (28 mm).

Terminen kesä, jolloin lämpötila on pysyvästi +10 asteen yläpuolella, alkaa keskimäärin 8.6. ja päättyy 24.8.http://www.fmi.fi/saa/tilastot_106.html Helteitä esiintyy keskimäärin noin 6 kertaa kesässä. Kesä on jopa kuukauden pidempi kuin pohjoisemmassa Lapissa.

Sodankylän pakkasennätys on tammikuussa 1999 mitattu −49,5 °C ja korkein mitattu lämpötila +32,1 °C heinäkuulta 2018.Ilmatieteen laitos – havaintojen lataus: Sodankylä Tähtelä, heinäkuu 2018.

 Kulttuuri 
pienoiskuva|Sodankylän vanha kunnantalo ja paloasema ovat Lapin sotienjälkeistä arkkitehtuuria.
Sodankylän kirjasto aloitti toimintansa vuonna 1873. Sen nykyisen rakennus on vuodelta 1977, laajennus vuodelta 1997. Kunnantalo (1982) toimii samassa kokonaisuudessa.  Vuodesta 2009 lähtien kirjastopalveluista on vastannut kolmen kunnan yhteinen Sompion kirjasto.

Sodankylässä on vietetty vuodesta 1986 lähtien vuosittaiset kansainväliset Sodankylän elokuvajuhlat (). Sodankylän Tankavaarassa järjestetään joka kesä kansainväliset kullanhuuhdonnan kilpailut. Vuodesta 1973 vuoteen 1994 Sodankylässä järjestettiin kansanmusiikin ja -tanssin kansainvälistä kesätapahtumaa Jutajaisia. Vuonna 1995 Jutajaisten pitopaikka vaihtui Rovaniemelle.

Luostolla järjestettiin 2002–2017 loppukesäisin LuostoClassic -niminen tapahtuma, joka keskittyi klassisen musiikin tarjontaan. 2020-luvulla alkoi Luosto soi! -musiikkitapahtuma, joka järjestettiin ensimmäisen kerran heinä-elokuun vaihteessa vuonna 2021Tiedotearkisto 2021, LuostoSoi-tapahtuman kotisivut, viitattu 20.8.2025.

Sodankylä-talossa sijaitsevassa Museo-galleria Alariestossa on nähtävillä Andreas Alarieston maalauksia ja taideteoksia.

Lyhyen matkan päässä keskustassa, Kitisen ja Jeesiöjoen risteyskohdassa sijaitsee Sodankylän kotiseutumuseo, joka esittelee alueen talonpoikaisajan elämää.

Sodankylän merkittävimpiin rakennuksiin kuuluu vuonna 1689 rakennettu puinen Vanha kirkko ja vuonna 1859 valmistunut uudempi kivikirkko.pienoiskuva|200 px|Sodankylän vanha kirkko.Sodankylän vanha kirkko on yksi Lapin vanhimpia säilyneitä puukirkkoja. Kirkko on rakennettu vuonna 1689 Keski-Lapin väestöä varten. Kirkko entisöitiin 1926, ja vuosina 1992–1995 Museovirasto korjasi paanukatteen ja ulkoverhoilun. Vanha kirkko on säilyttänyt aitoutensa ja tunnelmansa läpi vuosisatojen. Kirkossa pidetään kesäisin hartaustilaisuuksia, ja se on suosittu vihkikirkkona.

Poro ja lappalainen -patsas on kirkonkylän keskustassa oleva Ensio Seppäsen pronssiteos vuodelta 1970, joka kuvaa yhtä peruselinkeinoista, poronhoitoa. Poronhoito antaa nykyäänkin elannon usealle sodankyläläiselle perheelle ja hyvin harjoittajalleen, sillä sen kautta yhteys luonnon kiertokulkuun säilyy edelleen elävänä.

Kaivostoiminta
Sodankylässä harjoitetaan varsin runsaasti kaivostoimintaa. Kunnan alueella esimerkiksi toimi vuonna 1996 avattu kultaan keskittynyt Pahtavaaran kaivos, ja kunnan alueella toimii vuoden 2012 aikana kaupallisen tuotannon aloittanut Kevitsan kaivos.Kevitsan kaivoksesta päätös, Ylen Lapin radio, 1.12.2009 (päiv. 3.12.2009) Kevitsan kaivoksen avaamisen ansiosta Sodankylän muuttotappio on vihdoinkin kääntynyt muuttovoitoksi.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Kylät
pienoiskuva|200 px|Sodankylän uudempi kirkko.
Kirkonkylän ohella Sodankylän kuntaan kuuluvat seuraavat kylät.

Aska, Hinganmaa, Jeesiö, Kaarto, Kakslauttanen, Kelujärvi, Kersilö, Kierinki, Kukasjärvi, Lismanaapa, Lokka, Luosto, Madetkoski, Moskuvaara, Murtomaa, Orajärvi, Petkula, Peurasuvanto, Puolakkavaara, Purnumukka, Rajala, Raudanjoki, Riipi, Sassali, Sattanen, Seipäjärvi, Siurunmaa, Syväjärvi, Tankavaara, Torvinen, Uimaniemi, Unari, Vaalajärvi, Vuojärvi ja Vuotso.

Lokan tekojärven alle jäivät Korvanen, Mutenia ja Riesto.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Sodankylässä oli 8 545 asukasta, joista 5 366 asui taajamissa, 3 054 haja-asutusalueilla ja 125:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sodankylän taajama-aste on 63,7 %. Sodankylän taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Sodankylän kirkonkylä 5 166 2  Sattanen200

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Uskonnolliset yhteisöt
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista kunnan alueella toimii vuoden 2018 aluejaon mukaan Sodankylän seurakunta.

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii uusheräys, jolla on siellä paikallisosasto sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Sodankylän rauhanyhdistys. Lisäksi paikkakunnalla järjestää jumalanpalveluksia Lähetyshiippakuntaan kuuluva Elian seurakunta.

Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Sodankylän helluntaiseurakunta, Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Sodankylän vapaaseurakunta sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Sodankylän adventtiseurakunta. Lisäksi Sodankylässä on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sodankylän alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.

 Tunnettuja Sodankylässä syntyneitä tai asuneita 

 Erkki Alajärvi, taiteilija
 Andreas Alariesto, taiteilija
 Benjamin Anneberg, poliitikko
 Asko Apukka, poliitikko
 Milla Aska, taiteilija
 Inari Fernández, tubettaja, somevaikuttaja
 Anna-Liisa Haakana, kirjailija
 Veikko Haakana, kirjailija
 Erkki Hetta, näyttelijä
 Aleksi Hihnavaara eli Mosku
 Helena Junttila, taidemaalari
 Oiva Kaltiokumpu, laulaja, poliisi, poliitikko
 Riikka Karppinen, poliitikko, luonnonsuojelija
 Vesa Kietäväinen, näyttelijä
 Kaija Kärkinen, laulaja

 Maria Lähteenmäki, historiantutkija, professori
 Eeva-Maria Maijala, poliitikko
 Lasse Näsi, poliitikko, maakuntaneuvos
Samuli Onnela, Oulun maakunta-arkistonjohtaja, historioitsija, siurunmaalainen
 Aksel Paarman, poliitikko, kunnallisneuvos
 Katja Riipi, jääkiekkoilija
 Jaakko Ruha, lumilautailija
 Minna Rytisalo, kirjailija
 Johanna Sinisalo, kirjailija, käsikirjoittaja
 Joni Stenberg eli Stepa, rap-artisti
 Jukka Tarkiainen, muusikko (Desert Planet)
 Hilkka Ukkola, taidegraafikko
 Pertti Ukkola, painija, olympiavoittaja
 Asko Vaarala, näyttelijä
 Tanja Äärelä, professori

Ystävyyskunnat
  Berlevåg, Norja
  Heiligenblut, Itävalta
  Kuola, Venäjä
  Norsjö, Ruotsi
  Révfülöp, Unkari

 Liikenneyhteydet 
Sodankylän läpi kulkee Helsingistä Utsjoelle johtava valtatie 4 (E75). Kunnan keskustassa siihen liittyvät Heinolaan johtava valtatie 5 (E63) ja Kolarin johtava kantatie 80. Lisäksi kunnan alueella kulkevat seututiet 952, 962 ja 967. Kunnan keskustassa on linja-autoasema.

Sodankylän lentokenttä sijaitsee noin kolme kilometriä kunnan keskustasta kaakkoon. Kentälle ei ole ollut säännöllistä reittiliikennettä 1990-luvun jälkeen.

 Katso myös 
 Luettelo Sodankylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 

 Sodankylän kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Sodankylän avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit