Teoria

Teoria on mietiskelevä ja rationaalinen tyyppi abstrahoidusta tai yleistävästä ajattelusta, tai sellaisen ajattelun lopputulos. Riippuen asiayhteydestä, lopputulokseen voi esimerkiksi sisältyä yleistäviä selityksiä siitä miten luonto toimii. Sanalla on juuret muinaiskreikassa, mutta nykyisessä käytössä se on ottanut ylleen useita läheisiä merkityksiä. Teoria ei ole sama asia kuin hypoteesi. Teoria tarjoaa selittävän kehyksen jollekin havainnolle. Selityksen oletuksista seuraa joukko mahdollisia hypoteeseja, joita voi testata. Teoria voi näin saada tukea tai tulla haastetuksi.

Teoria voi olla normatiivinen (tai ohjaileva), tarkoittaen postulaatiota siitä miten asian tulisi olla. Se tarjoaa “päämääriä, normeja ja standardeja”. Teoria voi myös olla yhtenäinen tietojen järjestelmä, joka voi olla osa tai irrallinen erityisistä selittävistä malleista. Esimerkiksi matematiikassa teoria tarkoittaa samaan asiakokonaisuuteen liittyvien, oikeiksi todistettujen lauseiden kokoelmaa. Teorisoimisella tarkoitetaan tämänkaltaisen yhtenäisen tietojen järjestelmän kehittämistä.Thomas, G. (2007) Education and Theory: Strangers in Paradigms. Open University Press.

Kuten jo Aristoteleen määritelmissä, teoria on usein vastakkain "käytännön" (praxis, πρᾶξις) kanssa. Puhtaaseen teoriaan ei sisälly mikään muu tekeminen kuin se itse. Klassinen esimerkki “teorian” ja “käytännön” erosta löytyy lääketieteestä: Lääketieteelliseen teoriaan kuuluu pyrkimys sairauksien luonteiden ja aiheuttajien ymmärtämiseen, kun taas lääketieteen harjoittamiseen kuuluu pyrkimys tehdä ihmisistä terveitä. Nämä kaksi asiaa liittyvät toisiinsa, mutta voivat olla itsenäisiä. On mahdollista tutkia sairauksia ilman, että parantaa yhtäkään potilasta ja on mahdollista parantaa potilas ilman, että tietää miten parantava tekijä toimi.Katso esimerkiksi Hippokrateen Praeceptiones, Osa 1.

Modernissa tieteessä, sanalla “teoria” viitataan tieteelliseen teoriaan, joka on hyvin perusteltu selitys ilmiölle. Selitykseen on saavuttu tavalla, joka on yhteneväinen tieteellisen menetelmän kanssa ja täyttää modernin tieteen kriteerit.National Academy of Sciences, 1999AAAS Evolution Resources Tieteelliset teoriat ovat muotoiltu niin, että kuka tahansa kyseisellä tieteen alalla on asemassa ymmärtämään ne ja joko esittämään empiirisen tuen (”verifioinnin”) tai empiirisen vastaväitteen (”falsifioinnin”) nille. Tieteelliset teoriat ovat luotetuin, täsmällisin ja kattavin tieteellisen tiedon muoto. Tämä eroaa suuresti “teoria” -termin yleisestä käytöstä, joka viittaa siihen, että jokin on perusteeton ja spekulatiivinen.National Academy of Sciences, 2008. Tieteelliset teoriat ovat erillään hypoteeseista, jotka ovat empiirisesti koeteltavissa olevia konjektuureja, ja tieteellisistä laeista, jotka ovat kuvailevia selostuksia siitä, miten luonto käyttäytyy tietyissä olosuhteissa.Katso artikkeli Fysiikan lait, esimerkiksi.

 Merkittäviä teorioita 
 Biologia: Evoluutio — Mikrobiteoria – Monistressiteoria — Soluteoria
 Elokuva: Elokuvateoria
 Filosofia: Arvoteoria — Hyve-etiikka — Totuus
 Fysiikka: Antenniteoria — Atomiteoria — BCS-teoria – Dynamoteoria — Kvanttikenttäteoria — M-teoria — Suhteellisuusteoria (klassisen mekaniikan seuraaja) — Säieteoria
 Geologia: Laattatektoniikka
 Humanistiset tieteet: Kriittinen teoria
 Kemia: Baeyer jännitysteoria – BGIT teoria – Brønsted–Lowry happo-emästeoria – CFT teoria – Debye–Hückel teoria – Flory–Huggins liuosteoria – HSAB teoria – Kemiallinen verkkoteoria – Kineettinen kaasuteoria — Lewis teoria – LFT teoria – Marcus teoria – Molekyyliorbitaaliteoria – Molekyyliteoria — Møller–Plesset häiriöteoria – Polymeerikenttäteoria – RRKM teoria – Siirtymätilateoria – SIT teoria – Termodynaaminen teoria polymeerien joustavuudesta – Tiheysfunktionaaliteoria — Törmäysteoria – Valenssisidosteoria – Variaationaalinen siirtymätilateoria
 Kielitiede: X'-teoria
 Klimatologia: Ilmaston lämpeneminen (ihmistoiminnasta johtuva) — Ilmastonmuutos (yleinen tutkimus ilmaston muutoksista)
 Koulutus: Kasvatustiede — Konstruktivismi (oppimisteoria) — Kriittinen pedagogiikka — Moniälykkyysteoria — Progressiivinen koulutus
 Kuvataide: Anatomia — Arkkitehtuuri — Estetiikka — Geometria — Monisto — Näköaisti — Sommittelu — Taidekasvatus — Värioppi
 Matematiikka: Bifurkaatio — Esitysteoria — Galois'n teoria — Homologia — Homotopia — Iwasawan teoria — Joukko-oppi — Kaaosteoria — Katastrofiteoria — Kategoriateoria — Koodausteoria — Laskennan vaativuusteoria – Lukuteoria — Malliteoria — Matriisiteoria — Mittateoria — Peliteoria — Potentiaaliteoria — Ramseyn lause — Rationaalisen valinnan teoria — Ryhmäteoria — Solmuteoria — Todennäköisyysteoria — Verkkoteoria
 Musiikki: Musiikinteoria
 Psykologia: Itsensä toteuttava ennuste — Kiintymyssuhdeteoria — Kognitiivinen dissonanssi — Mielen teoria — Tukholma-syndrooma — Ärsykkeen köyhyys
 Sosiologia: Frankfurtin koulukunta — Yhteiskuntateoria
 Taloustiede: Kysyntä ja tarjonta — Makrotaloustiede — Mikrotaloustiede
 Tekniikka: Informaatioteoria — Systeemiteoria — Säätötekniikka
 Tähtitiede: Alkuräjähdys

 Katso myös 
Empirismi
Falsifiointi
Formaali kieli
Hypoteesi
Koeteltavuus
Mallintaminen
Tieteellinen menetelmä
Tilastollisen hypoteesin testaus

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 



 .
 Zima, Peter V. (2007). "What is theory? Cultural theory as discourse and dialogue". London: Continuum (translated from: Was ist Theorie? Theoriebegriff und Dialogische Theorie in der Kultur- und Sozialwissenschaften. Tübingen: A. Franke Verlag, 2004). 


Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit