Oscar-palkinto

Oscar-palkinnot (, ’akatemian palkinnot’) eli ”Oscarit” (engl. Oscars) ovat Yhdysvaltain elokuva-akatemian (Academy of Motion Picture Arts and Sciences) vuosittain jakamia palkintoja, joita jaetaan useissa eri kategorioissa vuoden parhaille elokuville ja näiden tekijöille. Nimitys Oscar tulee palkintoina olevasta miestä esittävästä patsaasta, jota nimitetään Oscariksi. Nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta ensimmäinen viittaus palkintoon Oscarina tehtiin vuonna 1934. Palkintojen saajat äänestetään akatemian jäsenten kesken. Jäseniä on yhteensä yli 10 500.

Elokuva-akatemia perustettiin vuonna 1927 ja ensimmäiset palkinnot jaettiin Hollywood Roosevelt -hotellissa 16. toukokuuta 1929. Jännitystä tapahtumassa ei juuri ollut, koska voittajat oli ilmoitettu jo kolme kuukautta etukäteen.

Yksittäinen elokuva on voittanut enimmillään yksitoista palkintoa. Tähän saavutukseen on yltänyt vain kolme elokuvaa: Ben-Hur (1959), Titanic (1997) ja Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (2003).

Oscar-patsas
pienoiskuva|pysty|Ohjaaja John Ford voittamansa Oscar-patsaan kanssa.

Oscar-patsas on tehty britanniumista, joka on silattu kullalla. Patsas seisoo mustalla metallijalustalla, ja on 34 senttimetriä korkea ja painaa 3,85 kilogrammaa. Patsas kuvaa ristiretkeilijän miekkaa pitävää ritaria filmikelan päällä. Tarinan mukaan Cedric Gibbons suunnitteli patsaan muistioonsa kokouksen aikana. 

Patsaan nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta usein sen väitetään saaneen nimensä elokuva-akatemian kirjastonhoitaja Margaret Herrickiltä, joka huomautti patsaiden näyttävän hänen Oscar-sedältään. Toisen tarinan mukaan Bette Davis nimesi sen ensimmäisen miehensä mukaan, koska se näytti niin paljon häneltä.

Oscar-voittaja tai hänen perijänsä ei saa myydä patsasta, ellei ensin tarjoa sitä takaisin elokuva-akatemialle. Jos Oscar-voittaja ei suostu tuohon sopimukseen, akatemia pitää patsaan itsellään.

Gaalailta
Tärkeimmät palkinnot jaetaan televisiossa suorana lähetettävässä seremoniassa. Dolby-teatterissa (entinen Kodak-teatteri) tapahtuva seremonia pidetään yleensä maaliskuussa, kuusi viikkoa ehdokkaiden julkistamisen jälkeen. Kutsuvieraat saapuvat paikalle kuuluisaa punaista mattoa pitkin pukeutuneena kuuluisimpien muotisuunnittelijoiden suunnittelemiin vaatteisiin, mikä on tehnyt tapahtumasta merkittävän myös muotimaailman kannalta.

Ehdokkuudet
Päästäkseen ehdokkaaksi elokuvan ensimmäinen Los Angelesissa esitettävä näytös täytyy järjestää kyseisen vuoden aikana. Lyhytelokuvakategorioita lukuun ottamatta elokuvan täytyy myös olla kokopitkä (vähintään 40 minuuttia).

Elokuva-akatemian eri alojen jäsenet nimittävät oman alansa ehdokkaat. Eli esimerkiksi näyttelijät valitsevat näyttelijäehdokkaat, ja ohjaajat ohjaajaehdokkaat. Parhaan elokuvan ehdokkuuksista äänestävät kuitenkin kaikki akatemian jäsenet. Voittajat valitaan toisella kierroksella, jolla kaikki jäsenet saavat äänestää kaikkien kategorioiden ehdokkaita.

Vuoteen 1935 saakka äänestäjät saivat valita oman ehdokkaansa myös valmiin ehdokaslistan ulkopuolelta. Ainoa ehdokasluettelon ulkopuolinen Oscar-palkinnon saanut on Hal Mohr, joka palkittiin Kesäyön unelman kuvauksesta vuonna 1935.

 Palkintokategoriat 
Vuonna 2024 Oscar-palkinto jaettiin 23:ssa kategoriassa.

 Nykyiset 
Lähde: 
Alkuperäinen käsikirjoitus (1940–)
Animaatioelokuva (2001–)
Dokumenttielokuva (1943–)
Elokuva (1928–)
Erikoistehosteet (1939–)
Kansainvälinen elokuva (1947–)
Kappale (1934–)
Kuvaus (1928–)
Lavastus (1928–)
Leikkaus (1935–)
Lyhytanimaatio (1931–)
Lyhytdokumentti (1941–)
Lyhytelokuva (1932–)
Maskeeraus (1981–)
Miespääosa (1928–)
Miessivuosa (1936–)
Musiikki (1934–)
Naispääosa (1928–)
Naissivuosa (1936–)
Ohjaus (1928–)
Pukusuunnittelu (1948–)
Sovitettu käsikirjoitus (1928–)
Ääni (1930–)

 Erikoispalkinnot 
Erityinen saavutus
Jean Hersholtin humanitaarinen palkinto
Kunniapalkinto (1928–)
Gordon E. Sawyerin palkinto
Irving G. Thalbergin muistopalkinto (1938–)
Tieteellinen tai tekninen saavutus (1931–)

 Käytöstä poistuneet 
Ainutlaatuinen ja taiteellinen tuotannon laatu (1928)
Alkuperäinen tarina (1928–1956)
Apulaisohjaaja (1933–1937)
Kahden kelan lyhytelokuva (1936–1956)
Lavastustehosteet (1928)
Otsikkokirjoitus (1928)
Sovitettu musiikki
Tanssiohjaus (1935–1937)
Uutislyhytelokuva (1932–1935)
Värillinen lyhytelokuva (1936–1937)

 Erikoispalkinnot 
Nuorisopalkinto (1934–1960)

Erikoispalkintokategorioissa ei nimetä ehdokkaita, ja niiden voittajia eivät päätä elokuva-akatemian jäsenet vaan erilliset komiteat. Kun Oscarit jaettiin ensimmäistä kertaa, parhaan ohjauksen palkinto jaettiin erillisissä draama- ja komediaelokuvien kategorioissa. Joinakin vuosina parhaan musiikin palkinto on samalla tavoin jaettu erikseen draama- ja komediaelokuvien kesken. Nykyään musiikista on mahdollista jakaa palkinnot parhaasta alkuperäisestä sävellyksestä, partituurista ja musikaalista. 1930-luvulta lähtien vuoteen 1968 asti parhaan kuvauksen, lavastuksen ja puvustuksen palkinnot jaettiin erikseen mustavalkoisille ja värillisille elokuville.

 Eniten palkintoja saaneet elokuvat 
 11 Oscaria 
 Ben-Hur (1959)
 Titanic (1997)
 Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (The Lord of the Rings: Return of the King, 2003)

 10 Oscaria 
 West Side Story (1961)

 9 Oscaria 
 Gigi (1958)
 Viimeinen keisari (The Last Emperor, 1987)
 Englantilainen potilas (The English Patient, 1996)

 8 Oscaria 
 Tuulen viemää (Gone with the Wind, 1939)
 Täältä ikuisuuteen (From Here to Eternity, 1953)
 Alaston satama (On the Waterfront, 1954)
 My Fair Lady (1964)
 Cabaret (1972)
 Gandhi (1982)
 Amadeus (1984)
 Slummien miljonääri (Slumdog Millionare, 2008)

 7 Oscaria 
 Kulje tietäni (Going My Way, 1944)
 Parhaat vuodet (The Best Years of Our Lives, 1946)
 Kwai-joen silta (The Bridge on the River Kwai, 1957)
 Arabian Lawrence (Lawrence of Arabia, 1962)
 Panssarikenraali Patton (Patton, 1970)
 Puhallus (The Sting, 1973)
 Minun Afrikkani (Out of Africa, 1985)
 Tanssii susien kanssa (Dances with Wolves, 1990)
 Schindlerin lista (Schindler’s List, 1993)
 Rakastunut Shakespeare (Shakespeare in Love, 1998)
 Gravity (2013)
 Everything Everywhere All at Once (2022)
Oppenheimer (2023)

 6 Oscaria 
 Rouva Miniver (Mrs. Miniver, 1942)
 Kaikki Eevasta (All About Eve, 1950)
 Pariisin lumoissa (An American in Paris, 1951)
 Paikka auringossa (A Place in the Sun, 1951)
 Kunnian mies (A Man for All Seasons, 1966)
 Oliver! (1968)
 Kummisetä, osa II (The Godfather Part II, 1974)
 Tähtien sota (Star Wars, 1977)
 Forrest Gump (1994)
 Chicago (2002)
 The Hurt Locker (2008)
 Mad Max: Fury Road (2015)
 La La Land (2016)
 Dyyni (2021)

 Tärkeimmät Oscarit 
Viisi tärkeintä Oscaria ovat: Paras elokuva, Paras ohjaus, Paras miespääosa, Paras naispääosa ja Paras käsikirjoitus.

Vain kolme elokuvaa on palkittu niillä kaikilla;

Tapahtui eräänä yönä (It Happened One Night, 1934)
Yksi lensi yli käenpesän (One Flew Over the Cuckoo's Nest, 1975)
Uhrilampaat (The Silence of the Lambs, 1991)

 Menestyneimmät elokuvasarjat 
Oscar-gaalassa menestyneiden elokuvien jatko-osat eivät ole usein menestyneet gaalassa hyvin. Tähän on listattu vain ne elokuvasarjat, jonka elokuvista vähintään kaksi on voittanut Oscar-palkintoja. Vain kaksi jatko-osaa on voittanut parhaan elokuvan Oscar-palkinnon ja ne ovat Kummisetä osa II (1980) ja Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (2003).

Taru sormusten herrasta (2001–2003), 17 Oscar-palkintoa
Kummisetä (1972–1990), 9 Oscar-palkintoa
Tähtien sota (alkuperäinen trilogia 1977–1983), 7 Oscar-palkintoa

 Eniten palkintoja saaneet henkilöt 
 Eniten henkilökohtaisia Oscareita on kerännyt Walt Disney, 26 kappaletta.
 Eniten Oscareita naispäänäyttelijänä voittanut on Katharine Hepburn (paras naispääosa vuosina 1934, 1968, 1969 ja 1982).
 Eniten Oscareita miespäänäyttelijänä voittanut on Daniel Day-Lewis (paras miespääosa vuosina 1990, 2007 ja 2012).
 Eniten ehdokkuuksia kerännyt naisnäyttelijä on Meryl Streep 20 kappaleella. Hän on voittanut kolmesti.

 Useimmin ehdokkaana ilman voittoa 
 Äänitarkkailija Kevin O’Connell on ollut ehdokkaana 19 kertaa eikä ole voittanut yhtään Oscaria.
 Peter O’Toole on ainoa näyttelijä, joka on ollut kahdeksan kertaa ehdolla voittamatta kertaakaan. Hän sai elämäntyö-Oscarin vuonna 2003.
 Elokuvilla Käännekohta (1977) ja Häivähdys purppuraa (1985) oli 11 ehdokkuutta, mutta ne eivät voittaneet yhtään palkintoa.

 Muita ennätyksiä 
 Nuorimpana näyttelijä-Oscarin on voittanut Tatum O’Neal ollessaan kymmenvuotias. Hän sai parhaan naissivuosan palkinnon elokuvasta Paperikuu vuonna 1973.
 Kathryn Bigelow voitti vuonna 2010 ensimmäisenä naisohjaajana parhaan ohjaajan Oscar-palkinnon elokuvastaan The Hurt Locker.
 Peter Finch (paras miespääosa elokuvassa Kasvot kuvaruudussa 1977) ja Heath Ledger (paras miessivuosa elokuvassa Yön ritari) ovat ainoat kuolemansa jälkeen palkitut näyttelijät.
 Isä Henry Fonda voitti ainoan Oscarinsa (miespääosa elokuvassa Kultalampi 1982) kun tytär Jane Fonda oli jo voittanut kaksi Oscaria (1971 ja 1978). Henry ja Jane olivat ensimmäinen isä ja tytär, jotka oli ehdolla samana vuonna (1982).

 Oscarit ja Suomi 
Kun Ingmar Bergmanin elokuva Fanny ja Alexander voitti parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarin vuonna 1983, palkinnon vastaanotti elokuvan tuottaja Jörn Donner yhdessä Bergmanin vaimon Ingrid von Rosenin kanssa, koska Bergman itse ei saapunut paikalle. Patsas pysyi Donnerin hallussa, ja hänen kuolemansa jälkeen se on lainattu Fåröhön Bergman-näyttelyyn.

Tekniikan tohtori Janne Kontkanen vastaanotti ”teknisen Oscarin” kehittämästään 3D-teknologiasta vuonna 2014. Vuonna 2017 parhaiden erikoistehosteiden sarjan voitti Viidakkokirja-elokuva, jonka visuaalisten tehosteiden toteutukseen osallistui suomalainen Tommi Saaristoranta.

Aki Kaurismäen Mies vailla menneisyyttä oli ensimmäisenä suomalaisena elokuvana ehdolla Oscarin voittajaksi parhaan vieraskielisen elokuvan sarjassa vuonna 2003. Kaurismäki kuitenkin boikotoi Oscar-juhlaa vastalauseena Yhdysvaltain aikeille hyökätä Irakiin. Kaurismäen Laitakaupungin valot valittiin Suomen ehdokkaaksi 2006. Kaurismäen suostumusta ehdokkuuteen ei varmistettu etukäteen ja hän kieltäytyi ehdokkuudesta. Kaurismäen kieltäytymisen vuoksi ei 2006 aikataulusyistä Suomesta lähetetty lainkaan ehdokasta Oscareihin. Kaurismäen boikotti päättyi vuonna 2011, alkoi sitten uudestaan 2017, mutta oli ohitse vuonna 2023.

Vuonna 2014 Selma Vilhusen Pitääkö mun kaikki hoitaa? kilpaili parhaan lyhytelokuvan sarjassa.

Luettelo elokuvista, jotka lähetettiin Suomesta kilpailemaan parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarista:

 1973 Maa on syntinen laulu (ohjaus: Rauni Mollberg)
 1980 Tulipää (ohjaus: Pirjo Honkasalo ja Pekka Lehto)
 1981 Pedon merkki (ohjaus: Jaakko Pakkasvirta)
 1984 Pessi ja Illuusia (ohjaus: Heikki Partanen)
 1986 Tuntematon sotilas (ohjaus: Rauni Mollberg)
 1987 Lumikuningatar (ohjaus: Päivi Hartzell)
 1990 Talvisota (ohjaus: Pekka Parikka)
 1993 Ripa ruostuu (ohjaus: Christian Lindblad)
 1995 Kivenpyörittäjän kylä (ohjaus: Markku Pölönen)
 1996 Kauas pilvet karkaavat (ohjaus: Aki Kaurismäki)
 1997 Neitoperho (ohjaus: Auli Mantila)
 1998 Kuningasjätkä (ohjaus: Markku Pölönen)
 1999 Häjyt (ohjaus: Aleksi Mäkelä)
 2000 Seitsemän laulua tundralta (ohjaus: Anastasia Lapsui ja Markku Lehmuskallio)
 2001 Joki (ohjaus: Jarmo Lampela)
 2002 Mies vailla menneisyyttä (ohjaus: Aki Kaurismäki) 
 2003 Näkymätön Elina (ohjaus: Klaus Härö)
 2004 Lapsia ja aikuisia – kuinka niitä tehdään? (ohjaus: Aleksi Salmenperä)
 2005 Äideistä parhain (ohjaus: Klaus Härö)
 2006 Laitakaupungin valot (ohjaus: Aki Kaurismäki)
 2007 Miehen työ (ohjaus: Aleksi Salmenperä)
 2008 Tummien perhosten koti (ohjaus: Dome Karukoski)
 2009 Postia pappi Jaakobille (ohjaus: Klaus Härö)
 2010 Miesten vuoro (ohjaus: Joonas Berghäll)
 2011 Le Havre (ohjaus: Aki Kaurismäki)
 2012 Puhdistus (ohjaus: Antti Jokinen)
 2013 Oppipoika (ohjaus: Ulrika Bengts)
 2014 Betoniyö (ohjaus: Pirjo Honkasalo)
 2015 Miekkailija (ohjaus: Klaus Härö)
 2016 Hymyilevä mies (ohjaus: Juho Kuosmanen)
 2017 Tom of Finland (ohjaus: Dome Karukoski)
 2018 Armomurhaaja (ohjaus: Teemu Nikki)
 2019 Hölmö nuori sydän (ohjaus: Selma Vilhunen)
 2020 Tove (ohjaus: Zaida Bergroth)
 2021 Hytti nro 6 (ohjaus: Juho Kuosmanen)
 2022 Tytöt tytöt tytöt (ohjaus: Alli Haapasalo)
 2023 Kuolleet lehdet (ohjaus: Aki Kaurismäki)
 2024 Mummola (ohjaus: Tia Kouvo)
 2025 100 litraa sahtia (ohjaus: Teemu Nikki)

Kaikista ehdokkaaksi lähetettävistä elokuvista karsitaan lyhyempi karsintalista, jonka joukosta valitaan varsinaiset ehdokkaat. Lyhyelle listalle suomalainen elokuva on päässyt vuonna 2016, jolloin Klaus Härön ohjaama ja Anna Heinämaan käsikirjoittama Miekkailija oli mukana joukossa; vuonna 2021, jolloin Juho Kuosmasen Hytti nro 6 eteni lyhyemmälle listalle; ja vuonna 2023, jolloin samaan ylsi Kaurismäen Kuolleet lehdet.  Pisimmälle on päässyt Kaurismäen Mies vailla menneisyyttä, joka pääsi ehdokkaaksi asti vuoden 2003 gaalassa.

 Katso myös 
Hollywood
Luettelo postuumeista Oscar-palkinnon voittajista ja ehdokkaista
:Luokka:Oscar-gaalat
:Luokka:Oscar-palkitut

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Viralliset kotisivut 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit