Suomen rataverkko

Suomen rataverkko on rautatien rataosuuksien muodostama väyläverkko, jota hallinnoi Väylävirasto. Suomen rataverkon pääasiallinen liikennöitsijä on valtion omistama VR-Yhtymä.

Vuonna 2023 Väyläviraston hallinnoiman rataverkon pituus oli 5 915 kilometriä, josta 5 416 km oli liikennöitävissä. Valtaosa radoista, 5 201 kilometriä, oli yksiraiteisia. Kaksi- tai useampiraiteisia rataosia ovat muun muassa pääkaupunkiseudun lähiliikenteen radat, pääradan osuus Helsinki–Riihimäki–Tampere sekä Riihimäki–Kouvola–Luumäki, Joutseno–Imatra tavara ja Lahden oikorata. Vuonna 1982 rataverkon pituus oli vielä 6 041 kilometriä, mutta siitä suljettiin vuoteen 1996 mennessä 381 km. 

Rataverkon tärkeimmät reitit ovat Helsinki–Riihimäki–Tampere–Oulu (päärata), Riihimäki–Vainikkala–Pietari (Pietarin rata) ja Helsinki–Turku (rantarata). Vuonna 2018 liikenne- ja viestintäministeriö on määritellyt Suomen rautateiden pääväylät.https://api.hankeikkuna.fi/asiakirjat/68f47823-caf3-428d-b9a5-cf7167d3f3bb/213e4d94-3d89-4a7e-b4c4-fc09bdd3bb28/PAATOS_20181121071451.pdf Suomesta on yhteys Ruotsin rataverkkoon Tornion kautta sekä Venäjälle Vainikkalasta, Imatrankoskelta, Niiralasta ja Vartiuksesta.

Tasoristeyksiä rataverkolla oli 2 387 kappaletta vuonna 2024. Niitä poistetaan vuosittain, ja uusia rakennetaan vain erityistapauksissa. 

 Historia 

Rautateiden rakentaminen alkoi Suomessa suhteellisen myöhään. Ensimmäinen rataosuus avattiin Helsingin ja Hämeenlinnan välille vuonna 1862: ensimmäinen junavuoro ajettiin Helsingistä Hämeenlinnaan 31. tammikuuta 1862, ja säännöllinen liikenne kaupunkien välillä alkoi 17. maaliskuuta 1862. Helsingin ja Hämeenlinnan välisestä osuudesta muodostui myöhemmin Suomen päärata. Vuonna 1870 valmistui yhteys Helsingistä Pietariin, joka siihen aikaan oli tärkeä yhteys pääkaupunkien välissä. Koska Suomen suuriruhtinaskunta oli Venäjän keisarikunnan vallan alainen, Suomen rataverkosto rakennettiin samaan raideleveyteen kuin Venäjällä (5 jalkaa eli 1 524 mm; mutta kuitenkin nykyisin Venäjällä käytetään 1 520 mm).

22. kesäkuuta 1876 rataosuutta Helsinki–Hämeenlinna laajennettiin Toijalan kautta Tampereelle, ja samaan aikaan valmistui rata Toijalasta Turkuun. Näin maan kolme suurinta kaupunkia oli yhdistetty. Vuonna 1883 seurasi yhteys Tampereelta Haapamäen kautta Seinäjoelle ja Vaasaan ja vuonna 1886 edelleen Seinäjoelta Ouluun. Vuonna 1909 rautatiet veivät myös Lapin pääkaupunkiin Rovaniemelle. Sen jälkeen uusien ratojen rakentaminen väheni pitkäksi aikaa, eivätkä sodat parantaneet tilannetta. Koska tärkein Joensuuhun kulkenut, Viipurista alkanut rata joutui rauhansopimuksessa 1944 suurimmalta osaltaan Neuvostoliitolle, rakennettiin sitä korvaamaan 1960-luvulla yhteys Parikkalasta Onkamoon. 1960-luvulla ja 1970-luvulla saatiin vihdoin rakennettua suuremmissa määrin uutta rataa, esimerkiksi oikorata Tampere–Lielahti–Parkano–Seinäjoki, joka lyhensi Etelä-Suomen ja Pohjois-Suomen välistä matka-aikaa.

 Sähköistys 

pienoiskuva|500px|Suomen rataverkon sähköistyksen tilanne helmikuussa 2022.

Suomessa aloitettiin laaja rautatieverkon sähköistämisprojekti vuonna 1968. Myöhäisen aloituksen etuna oli, että voitiin käyttää uusinta tekniikkaa eli 25 kV:n jännitettä ja 50 Hz:n taajuutta. Sähköistämisen etuna on pienempi energiankulutus ja saasteettomuus. Sähköistys aloitettiin Helsingistä Kirkkonummelle vievällä rataosuudella. 

 Sähköistysten valmistumisvuodet 

 Helsinki–Kirkkonummi 1969
 Helsinki–Kerava 1970
 Kerava–Riihimäki 1972
 Riihimäki–Toijala 1974
 Toijala–Seinäjoki 1975
 Huopalahti–Martinlaakso 1975 (uusi rata)
 Riihimäki–Kouvola 1977
 Kouvola–Imatra/Vainikkala 1978
 Kouvola–Kotkan satama 1979
 Kouvola–Kuusankoski 1979
 Kouvola–Pieksämäki 1980
 Seinäjoki–Kokkola 1981
 Kokkola–Oulu 1983
 Pieksämäki–Kuopio 1983
 Kuopio–Iisalmi 1984
 Juurikorpi–Hamina 1984 (uusi rata)
 Imatra–Joensuu 1988
 Kerava–Sköldvik 1990
 Martinlaakso–Vantaankoski 1991 (uusi rata)
 Kirkkonummi–Karjaa 1993
 Tampere–Jyväskylä 1994
 Karjaa–Turku satama 1995
 Jyväskylä–Pieksämäki 1995
 Tampere–Rauma 1998
 Kokemäki–Pori 1999
 Turku–Toijala 2000
 Tuomioja–Raahe 2001
 Oulu–Rovaniemi 2004
 Iisalmi–Oulu/Vartius 2006
 Kytömaa–Hakosilta 2006 (uusi rata)
 Kerava–Vuosaari 2008 (uusi rata)
 Murtomäki–Talvivaara 2009 (uusi rata)
 Seinäjoki–Vaasa 2011
 Rovaniemi–Kemijärvi 2014
 Vantaankoski–Havukoski 2015 (uusi rata)
 Kemijärvi–Patokangas 2016
 Pännäinen–Alholma 2017
 Jyväskylä–Äänekoski 2017
 Mäntyluoto–Pori 2020
 Mäntyluoto–Tahkoluoto 2021
 Turku–Hangonsaari 2022
 Hanko–Karjaa 2023
 Iisalmi–Ylivieska 2024 
 Hyvinkää–Karjaa-rata 2025
 Laurila–Tornio–Haaparanta 2025

Nykyisestä matkustajakäytössä olevasta rataverkosta on sähköistämättä Tornion ja Kolarin, Oriveden ja Haapamäen, Jyväskylän ja Haapamäen, Haapamäen ja Seinäjoen, Pieksämäen ja Joensuun, Joensuun ja Nurmeksen sekä Savonlinnan ja Parikkalan väliset rataosat.

 Suomen rataverkon osuuksia 

 Nykyisiä rataverkon osuuksia 

 Haapamäki–Pori-rata (pääosin lakkautettu 1985)
 Haapamäki–Seinäjoki-rata
 Hangon rata (Karjaa–Hanko)
 Heinolan rata (Lahti–Heinola)
 Huutokoski–Parikkala-rata (Huutokoski–Savonlinna–Parikkala)
 Iisalmi–Kontiomäki-rata
 Iisalmi–Ylivieska-rata
 Ilomantsin rata (Joensuu–Ilomantsi)
 Joensuu–Kontiomäki-rata
 Jyväskylä–Haapajärvi-rata
 Jyväskylä–Pieksämäki-rata
 Karjalan rata (Kouvola–Joensuu)
 Kehärata (Vantaankoski–Lentoasema–Hiekkaharju)
 Keravan kaupunkirata
 Kolarin rata (Tornio–Kolari)
 Lahden oikorata (Kerava–Lahti)
 Lahti–Kouvola-rata
 Lahti-Loviisa-rata
 Laurila–Kelloselkä-rata
 Martinniemen rata (Haukipudas–Martinniemi; purettu 1999)
 Orivesi–Jyväskylä-rata (ns. Jämsän rata)
 Otanmäen rata (Murtomäki–Otanmäki)
 Oulu–Kontiomäki-rata

 Oulu–Tornio-rata
 Pieksämäki–Joensuu-rata
 Pietarin rata (Riihimäki–Vainikkala–Pietari)
 Pohjanmaan rata (Seinäjoki–Oulu)
 Päärata (Helsinki–Tampere + Pohjanmaan rata)
 Raahen rata (Tuomioja–Raahe)
 Rantarata (Helsinki–Turku satama)
 Rauman rata (Rauma-Kokemäki)
 Savon rata (Kouvola–Iisalmi)
 Siilinjärvi–Viinijärvi-rata
 Suupohjan rata (Seinäjoki–Kaskinen)
 Tampere–Haapamäki-rata
 Tampere–Pori-rata
 Tampere–Seinäjoki-rata
 Turku–Toijala-rata
 Uudenkaupungin rata (Turku–Uusikaupunki–Hangonsaari)
 Vaasan rata (Seinäjoki–Vaasa)
 Valkeakosken rata (Toijala–Valkeakoski)
 Vantaankosken rata (Helsinki–Vantaankoski)
 Vartiuksen rata (Kontiomäki–Vartius–valtakunnanraja)
 Ämmänsaaren rata (Kontiomäki–Ämmänsaari)

 Rakenteilla olevia rataverkon osuuksia 
 Espoon kaupunkirata

 Suunnitteilla olevia rataverkon osuuksia  
 Espoo–Salo-oikoratahttps://www.tunninjuna.fi/tunnin-juna/miksi-tunnin-juna , tunnettu myös nimillä Turun tunnin juna ja Länsirata
 Itärata Helsingistä itään
 Jäämeren rata Lapista Jäämerelle
 Lentorata Helsinki-Vantaan lentoasemalta pohjoisessa Keravalle ja etelässä Helsinkiin
 Soklin rata Soklin kaivokselta Kemijärvelle tai Kelloselälle
Suomi-rata eli Tampereelta Riihimäelle kulkevan pääradan parantamiseen ja Lentoradan rakentamiseen tähtäävä hanke
Tampereen oikorata Pirkkalassa ohi Tampereen
URPO-rata Uusikaupunki–Rauma–Pori

Katso myös
Suomen rautatieliikenne
Suomen rataverkon kaksi- ja useampiraiteiset rataosat
Luettelo Suomen rautatietunneleista
Lapin rautatiesuunnitelmat

Lähteet

Aiheesta muualla

Trainspotting bükkes – Suomi

*