Maastrichtin sopimus

Maastrichtin sopimus (virallisemmin Sopimus Euroopan unionista, SEU) on perussopimus, joka perusti Euroopan unionin ja loi talous- ja rahaliiton.  Sopimus allekirjoitettiin 7. helmikuuta 1992 Maastrichtissa, Alankomaissa, Euroopan yhteisön jäsenien kesken. Sopimus astui voimaan 1. marraskuuta 1993. Se syntyi talous- ja rahaliittoa ja poliittista yhteistyötä koskevien erillisten neuvottelujen tuloksena.

Sopimus johti Euroopan unionin syntyyn, euron luomiseen, ja siinä esiteltiin kolme peruspilaria: yhteisö, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa.

 Johdanto 

Vuoden 1992 allekirjoituksen jälkeen seurasi ratifiointiprosessi, jossa sopimus kohtasi joissakin maissa vastustusta. Ranskan kansanäänestyksessä sopimus sai vain niukan enemmistön, 51,05 prosentin, tuen, Tanskassa sopimus hyväksyttiin vasta toisessa kansanäänestyksessä ja Isossa-Britanniassa ratifioinnista vastannut parlamentti oli vähällä estää sopimuksen voimaantulon. Sopimus tuli kuitenkin voimaan marraskuussa 1993.

Maastrichtin sopimus sisältää sekä muutoksia aiempiin ETY- ja Euratom-sopimuksiin että Euroopan unionin perustamissopimuksen. Sitä voidaan pitää askeleena kohti koko Euroopan laajuista perustuslakia, johon kuuluvat kaikki EY:n ja EU:n sopimukset.

Maastrichtin sopimuksella perustettu Euroopan unioni ei siis korvannut Euroopan yhteisöjä (EY), vaan toi ne saman katon alle uusien poliittisten ynnä muiden yhteistyömuotojen kanssa. Tässä yhteydessä puhutaan Euroopan unionin ”kolmesta pilarista”:

 Euroopan yhteisöt
 Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka
 Yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa

 Sopimuksen sisältö 
 Talous- ja rahaliitto 

Sopimuksen keskeisintä sisältöä on Euroopan talous- ja rahaliiton perustaminen kolmessa vaiheessa. Sopimustekstin mukaan EU:ssa otetaan käyttöön yhteisvaluutta (joka myöhemmin nimettiin euroksi) aikaisintaan 1. tammikuuta 1997 tai viimeistään 1. tammikuuta 1999. Rahaliittoon osallistuvan valtion on täytettävä niin sanonut lähentymiskriteerit, joiden tarkoituksena on varmistaa rahaliiton vakaus.

Kun sopimus tuli voimaan, alkoi myös automaattinen prosessi, jossa kaikki neuvoston päättämien kriteerien rajoissa pysyneet valtiot liittyvät yhteisvaluuttaan. Britannia ja Tanska pidättivät itsellään oikeuden jättäytyä yhteisvaluutan ulkopuolelle.

 Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka 

Euroopan unionin yhteistyöelimet päättävät unionin linjasta yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa. Vaikka ulko- ja turvallisuuspoliittinen yhteistyö on yksi EU:n peruspilareita, säilyy lopullinen päätäntävalta kansallisvaltioilla. Lisäksi suurin osa päätöksistä tulee tehdä yksimielisesti.

 Unionin kansalaisuus 

Maastrichtin sopimuksen myötä tuli käyttöön myös käsite ”unionin kansalaisuus”. Unionin kansalaisuus ei rajoita tai korvaa vaan laajentaa perinteistä valtion kansalaisuutta. Unionin kansalaisia ovat kaikki EU:n jäsenvaltioiden kansalaiset. EU-kansalaisilla on muun muassa oikeus oleskella kaikkialla unionin alueella, aktiivinen ja passiivinen kunnallisvaalioikeus sekä oikeus osallistua Euroopan parlamentin valintaan kaikkialla EU:ssa.

 Demokratisointi 

Yksi tärkeistä muutoksista oli yhteispäätösmenettelyn käyttöönotto. Euroopan parlamentti pääsi näin tiettyjen asioiden käsittelyssä samalle tasolle ministerineuvoston kanssa. Lisäksi päätettiin alueiden komitean perustamisesta. Komitean tehtävänä on varmistaa, että eri alueet, esimerkiksi Suomen maakunnat, saavat tasapuolisesti huomiota.

 Oikeus- ja sisäasiat 

Lisäksi sopimuksessa päätettiin tehostaa yhteistyötä oikeus- ja sisäasioissa. Kuten toisessa pilarissakin (yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka), pysyi käytäntönä suurelta osin yksimielisyyden vaatimus. EU:n alueen poliisiyhteistyötä vahvistamaan perustettiin Euroopan poliisiviranomainen, Europol.

 Ratifiointi 

Kolmessa jäsenmaassa; Tanskassa, Ranskassa ja Irlannissa, sopimuksesta järjestettiin kansanäänestys. Tanskassa äänestäjät hylkäsivät sopimuksen 2. kesäkuuta 1992 järjestetyssä kansanäänestyksessä vain 50 000 äänen erolla. Ranskassa sopimuksen kannattajat voittivat vain 51,05 %:lla annetuista äänistä. Irlannissa äänestäneistä 69 % kannatti sopimusta.

Tanskalaiset hyväksyivät sopimuksen 18. toukokuuta 1993 järjestetyssä toisessa kansanäänestyksessä maan saatua sopimukseen poikkeumia, erityisesti rahaliittoa ja puolustusta koskevissa asioissa.

 Valtio/järjestö Allekirjoitettu  Ratifioitu  Talletettu  Status  Euroopan yhteisöt  1992-02-07  Ei tarpeellista  Ei tarpeellista  Ratifioitu Eurooppa-neuvosto Hyväksytty 1992-02-07 12 12px|Puolesta 0 12px|Vastaan 0 12px|Tyhjä   Euroopan parlamentti Hyväksytty 1992-04-07 ? 12px|Puolesta ? 12px|Vastaan ? 12px|Tyhjä  

  Belgia  1992-02-07  1992-11-26  1992-12-10  Ratifioitu Edustajainhuone Hyväksytty 1992-07-17 ? 12px|Puolesta ? 12px|Emot ? 12px|Avstod   Senaatti Hyväksytty 1992-11-04 ? 12px|För ? 12px|Emot ? 12px|Avstod   Brysselin alueparlamentti Hyväksytty ?? ? 12px|För ? 12px|Emot ? 12px|Avstod   Brysselin yhdyskokous Hyväksytty 1992-10-22 51 12px|För 0 12px|Emot 9 12px|Avstod  Flaamin alueparlamentti Hyväksytty 1992-10-22 113 12px|För 35 12px|Emot 1 12px|Avstod   Ranskankielisen yhteisön parlamentti Hyväksytty 1992-10-20 69 12px|För 0 12px|Emot 15 12px|Avstod   Ranskankielisen yhteisön komissio Hyväksytty ?? ? 12px|För ? 12px|Emot ? 12px|Avstod   Saksankielisen yhteisön parlamentti Hyväksytty 1992-11-23 20 12px|För 4 12px|Emot 0 12px|Avstod   Vallonian alueneuvosto Hyväksytty ?? ? 12px|För ? 12px|Emot ? 12px|Avstod  

  Tanska  1992-02-07  1993-06-09  1993-06-17  Ratifioitu Kansanäänestys Hylätty 1992-06-02 48 % 12px|För 52 % 12px|Emot 83 % 12px|Valdeltagande    Kansanäänestys Hyväksytty 1993-05-18 57 % 12px|För 43 % 12px|Emot 86 % 12px|Valdeltagande   Folketing Hyväksytty 1993-03-30 153 12px|För 16 12px|Emot 0 12px|Avstod  

  Ranska  1992-02-07  1992-09-24  1992-11-04  Ratifioitu Kansanäänestys Hyväksytty 1992-09-20 51 % 12px|För 49 % 12px|Emot 70 % 12px|Valdeltagande   Kansalliskokous Hyväksytty ?? ? 12px|För ? 12px|Emot ? 12px|Avstod   Senaatti Hyväksytty ?? ? 12px|För ? 12px|Emot ? 12px|Avstod  

  Kreikka  1992-02-07  1992-08-07  1992-11-03  Ratifioitu Parlamentti Hyväksytty 1992-07-31 ? 12px|För ? 12px|Emot ? 12px|Avstod  

  Irlanti  1992-02-07  1992-11-11  1992-11-23  Ratifioitu Kansanäänestys Hyväksytty 1992-06-18 69 % 12px|För 31 % 12px|Emot 57 % 12px|Valdeltagande   Edustajainhuone Hyväksytty 1992-11-04  Ei äänestystä   Senaatti Hyväksytty 1992-11-05 Ei äänestystä  

  Italia  1992-02-07  1992-11-03  1992-12-05  Ratifioitu Edustajainkamari Hyväksytty 1992-10-29 403 12px|För 46 12px|Emot 18 12px|Avstod   Senaatti Hyväksytty 1992-09-17 176 12px|För 16 12px|Emot 1 12px|Avstod  

  Luxemburg  1992-02-07  1992-07-27  1992-08-28  Ratifioitu Edustajainkamari Hyväksytty 1992-07-02 51 12px|För 6 12px|Emot 0 12px|Avstod  

  Alankomaat  1992-02-07  ?  1992-12-28  Ratifioitu Edustajainhuone Hyväksytty 1992-11-12 Handuppräckning   Senaatti Hyväksytty 1992-12-15 Ei äänestystä  

  Portugali  1992-02-07  1992-12-30  1993-02-16  Ratifioitu Parlamentti Hyväksytty 1992-12-10 200 12px|För 21 12px|Emot 0 12px|Avstod  

  Espanja  1992-02-07  1992-12-28  1992-12-31  Ratifioitu Kongressi Hyväksytty 1992-10-29 314 12px|För 3 12px|Emot 8 12px|Avstod   Senaatti Hyväksytty 1992-11-25 222 12px|För 0 12px|Emot 3 12px|Avstod  

  Yhdistynyt kuningaskunta  1992-02-07  1993-07-20  1993-08-02  Ratifioitu Alahuone Hyväksytty 1993-05-20 292 12px|För 112 12px|Emot 0 12px|Avstod   Ylähuone Hyväksytty 1993-07-20 141 12px|För 29 12px|Emot 0 12px|Avstod  

  Saksa  1992-02-07  1992-12-28  1993-10-13  Ratifioitu Liittopäivät Hyväksytty 1992-12-02 543 12px|För 16 12px|Emot 8 12px|Avstod   Liittoneuvosto Hyväksytty 1992-12-18 68 12px|För 0 12px|Emot 0 12px|Avstod  

 Myöhempi kehitys 

EU-sopimusta kehitettiin myöhemmin muun muassa vuoden 1997 Amsterdamin sopimuksella. Yhteispäätösmenettelyä vahvistettiin ja laajennettiin, ja näin korostettiin Euroopan parlamentin asemaa päätöksenteossa.

Vuoden 1998 aikana tapahtumien kulku lähti etenemään siihen suuntaan, että yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan syventäminen Amsterdamin sopimukseen kirjatusta tasosta alkoi toteutua jo ennen sopimuksen voimaanastumista keväällä 1999. Nopean etenemisen taustalla oli Jugoslavian hajoamiseen liittynyt Kosovon sota.

Keväällä 1999 Saksan puheenjohtajuuskaudella EU:n turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa ryhdyttiin valmistelemaan vahvasti Amsterdamin sopimuksesta poikkeavalta pohjalta (mm. EU:lle päätettiin luoda kriisinhallintajoukot sekä tätä tukeva päätöksenteko- ja suunnittelujärjestelmä).

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Sopimus Euroopan unionista 
Tietoa EU:n oikeudesta: Yhteisön oikeuden perusteet 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoitu toisinto (2009, PDF)

Luokka:Euroopan unionin sopimukset
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit