Tuusniemi

pienoiskuva|Ilmakuva Tuusniemen keskustasta. Tummana näkyvä järvi on nimeltään Juojärvi, kuvan eteläosassa Pahkasalon saari.
Tuusniemi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan kaakkoisosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Keskustaajama sijaitsee valtatie 9:n varrella. Valtatie on tässä kohtaa myös osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle.

Tuusniemen kirkko valmistui 1869, sen suunnitteli Ernst Lohrmann ja rakensi Mikko Karjalahti. Kirkonkylä sijaitsee Juojärven pohjoisrannalla.

Vapaa-ajan asuntoja Tuusniemellä on 1 355.

 Maantiede 
Tuusniemi sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan kaakkoisosassa, Kuopion ja Joensuun puolivälissä. Sen naapurikunnat ovat Heinävesi, Kaavi, Kuopio, Leppävirta ja Outokumpu.

Jääkausi on muovannut Tuusniemelle Seinävuoren rotkolaakson. Se on noin 500 metriä pitkä, 20–40 metriä leveä ja korkeimmalla kohdallaan jopa 25 metriä syvä rotko, jonka ympäri kulkee retkeilyreitti.

Kyliä
Enonsalo, Hauranki, Hiidenlahti, Juojärvi, Juurikkamäki, Jänissalo, Kartansalo, Kiukoonniemi, Kojanlahti, Konttimäki, Kosula, Lapinjärvi, Laukka-aho, Laukansalo, Leppäranta, Litmaniemi, Lohilahti, Miettilä, Ohtaanniemi, Paakkila, Petäjämäki, Susiniemi, Syrjäsaari, Tuusjärvi, Tuusniemi, Ukonlahti, Viitamäki, Pajumäki, Soittu.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Tuusniemellä oli 2 597 asukasta, joista 1 034 asui taajamassa, 1 516 haja-asutusalueilla ja 47:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Tuusniemen taajama-aste on 40,5 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Tuusniemen kirkonkylä.

 Historia 
Tuusniemen alueelta on löytynyt merkkejä kivikautisesta asutuksesta.

Ruotsi-Suomen ja Venäjän välinen valtakunnanraja kulki Tuusniemen lähistöllä, mutta Pähkinäsaaren rauhasta Täyssinän rauhaan rajalinja oli epämääräinen ja seudulla oli levottomuuksia. Täyssinän rauhan rajakivi on Ohtaansalmessa, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan rajalla, Virranniemen etelärannalla.

Tuusniemellä toimi vuosina 1904–1975 Paakkilan kaivos sekä malminrikastamo. Kyseessä oli aikoinaan Euroopan suurin asbestikaivos. Se lakkautettiin kannattamattomana, mutta myös sen aiheuttamien terveys- ja ympäristöhaittojen vuoksi.

 Hallinto 
Tuusniemen kunnanjohtaja vuodesta 2017 on Timo Kiviluoma. Hänen edeltäjänsä oli lokakuussa 2011 kunnanjohtajaksi valittu Toni Auvinen, joka irtisanoutui tehtävästään toukokuussa 2017. Auvisen edeltäjä oli Jouni Perälä, joka toimi kunnanjohtajana vuosina 2004–2012.

Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista yhdeksän on keskustan hallussa kaudella 2025–2029.

Talous 
Vuonna 2015 kunnassa oli 614 työpaikkaa. Niistä 23 prosenttia oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 60 % palveluissa ja 14 % jalostuksessa. Palvelujen osuus työpaikoista oli pienempi kuin koko maassa keskimäärin (75 %), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3 %).

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kaavilla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Järvi-Kuopion seurakunta
 Tuusniemen alueseurakunta
Seurakunta kuuluu Kuopion evankelis-luterilaiseen seurakuntayhtymään, ja se toimii myös Kaavin kunnan ja Kuopion kaupungin alueilla.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Tuusniemen alueella toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Tuusniemen kunnan nykyisellä alueella.
 Tuusniemen seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2011)

 Palvelut 
pienoiskuva|Tuusniemen yhtenäiskoulu ja Tuusniemen lukio toimivat Tuusniemen kirkonkylällä sijaitsevassa koulukeskuksessa.
pienoiskuva|Tuusniemen kirjasto toimii Kuopion kaupunginkirjaston lähikirjastona.
pienoiskuva|Tuusniemen kotiseutumuseo sijaitsee Tuusniemen kirkon ja kunnantalon naapurina.
Tuusniemellä esi- ja perusopetusta annetaan Tuusniemen yhtenäiskoulussa. Sen yhteydessä toimii syyskuussa 1968 perustettu Tuusniemen lukio. Tuusniemen kirjasto toimii samassa koulukeskuksessa yhtenäiskoulun ja lukion kanssa.

Tuusniemen paloasemalla Juojärventiellä on kolme ajoneuvoa: sammutusauto PS 661, säiliöauto PS 663 ja miehistöauto PS 667. Asemalla on myös vene ja moottorikelkka. Tuusniemellä sairaankuljetus- ja ensihoitotehtävät hoitaa EPS 338.

Paras-hankkeen vaikutukset
2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla Tuusniemi hakeutui Paras-hankkeen ja tulevaisuudennäkymien johdosta Kuopion seutukuntaan, ja voimakkaampaan yhteistyöhön Kuopion kaupungin kanssa, hakien muun muassa palvelutoiminnan keskittämistä suurempiin kokonaisuuksiin ja oman asukasmäärän nousua kasvukeskuksen imussa. Ensimmäisenä konkreettisena toimenpiteenä Tuusniemi erosi joulukuussa 2007 Koillis-Savon kansanterveystyön kuntayhtymästä. Kuopion kaupunki on tuottanut 1. tammikuuta 2009 alkaen Tuusniemen kunnan perusterveydenhuollon palvelut.

 Ruokakulttuuri 
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Tuusniemen perinneruoaksi valittiin potattikukko.

 Katso myös 
 Luettelo Tuusniemen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Tuusniemen kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Tuusniemen avainluvut
 Savon Matkailu 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit