Liljendal

Liljendal on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Itä-Uudenmaan maakunnassa, Etelä-Suomen läänissä.

Liljendalin naapurikunnat olivat Lapinjärvi, Myrskylä ja Pernaja ennen kuntaliitosta vuoden 2010 alussa Loviisaan yhdessä Pernajan ja Ruotsinpyhtään kanssa.

Liljendalin halki kulkevat valtatie 6 ja Lahti–Loviisa-rata.

Historia
Liljendal perustettiin vuonna 1575 erottamalla se Pernajasta.

Kunnan alueita halkova Lahti-Loviisa-rata oli alun perin Loviisan–Vesijärven rautatien kapearaiteinen rataosa, joka avattiin väliaikaiselle liikenteelle vuonna 1900 ja yleiselle liikenteelle vuonna 1904. Liljendalin kunnan alueella junat pysähtyivät Umpalan () ja Eskelinkylän () asemilla. Henkilöliikenteen lisäksi rautatie välitti runsaasti rahtia, joista suuri osa oli Vesijärveltä ja Päijänteeltä tullutta puutavaraa. Vähitellen kannattamattomaksi ajautunut rautatie myytiin valtionrautateille vuonna 1956 ja rata leveäraiteistettiin vuonna 1960.

vasen|pienoiskuva|Kartta Loviisan seudun aluemuutoksista.

Liljendaliin liitettiin alueita Pernajasta vuonna 1936, joista osa liitettiin takaisin Pernajaan vuonna 2000. Liljendal, Pernaja ja Ruotsinpyhtää yhdistyivät osaksi Loviisaa vuonna 2010.

Väestö
Kunnassa asui  ihmistä. Kunta oli kaksikielinen: enemmistö eli 77 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 20 prosenttia suomea.Internet Wayback Machine, suomenkielinen wikipedia 7. tammikuuta 2007, tieto otettu tuolloin finstatilta

Maantiede
Liljendalin pinta-ala oli  km², josta  km² oli maata ja loput  km² sisävesialueita.

Vesistöt
Merkittävin vesialue on Hopjärvi (, alkuperäiseltä nimeltään Haapajärvi), joka pääosin sijaitsi Liljendalin kunnan alueella. Järvi kuuluu Koskenkylänjoen vesistöön. Pinta-alaltaan se on 624 hehtaaria ja valuma-alueen koko noin 3 200 hehtaaria. Järven keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 6,5 metriä. Järvenlaskut ovat pienentäneet sen pinta-alaa alkuperäisestä koosta.

Kirkonkylän maisemassa sen länsipuolella on Sävträsk, joka on pitkälti umpeenrehevöitynyt. Se on kuitenkin vesilintujen pesimäpaikka, ja laitamilla on rakennettuja lintuhavaintopaikkoja.

Etäisyyksiä Liljendalista
 Helsinki 75 km
 Kotka 55 km
 Kouvola 60 km
 Lahti 60 km
 Loviisa 15 km
 Porvoo 25 km

Liljendalin kylät
Anteronkylä (Andersby), Embom, Eskelinkylä (Eskilom), Garpom, Hopom, Huomanninkylä t. Huomaninkylä (Hommansby), Kuckubacken, Kvarnbacken, Reimansbacken, Rumpila (Drombom), Sporrasbacken, Sävträsk, Söderby, Umpala (Mickelspiltom)Tietoja seurakunnista/Liljendal

 Numero  Maarekisterikylä  Kylän osia 434-416  Andersby (suom. Anteronkylä)  434-417   Drombom (suom. Rumpila)  434-419  Eskilom (suom. Eskelinkylä)   434-420  Garpom  434-422  Hopom  434-421  Hommansby (suom. Huomanninkylä t. Huomaninkylä) 434-895  Kuckubacken  434-451 Kuskosk (suom. Kuuskoski) 434-486  Kvarnbacken  434-420  Reimansbacken  434-424  Söderby  Sporrasbacken  434-483  Suomenkylä  434-423  Mickelspiltom  (suom. Umpala)   Hommansbacken

Sävträsk
pienoiskuva|Liljendalin kirjasto Sävträskissä.
Sävträsk on kaupunginosana tai entisen Liljendalin kunnan kylänä Liljendalin kirkonkylän eteläinen jatke, jossa on edelleen mm. Länsi-Kymen Osuuspankin Liljendalin konttori, Sävträsk skola ()https://www.loviisa.fi/paivahoito-ja-koulutus/esi-ja-perusopetus/koulut/savtrask-skola sekä Loviisan kaupunginkirjaston Liljendalin lähikirjasto. https://www.loviisa.fi/kulttuuri-ja-vapaa-aika/kirjastot

Sävträskissä on myös sopimuspalokunta, Sävträsk FBK (), joka on Porvoon kaupungin Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokunta.

Sävträskissä tien länsipuolella ja Sävträskin vapaapalokunnan pohjoispuolella sijaitsee lounasravintola Bagarstugan, joka on Carl Gustaf Armfelt vanhemman talo kartanon ajoilta. Hän asui taloa everstinä perheensä kanssa Suuren Pohjan sodan aikana 1713, minä vuonna hänet ylennettiin kenraalimajuriksi, mistä hän joutui luopumaan Ruotsin armeijan vetäytyessä Georg Lybeckerin komennossa.

Nähtävyyksiä
pienoiskuva|300px|Liljendalin, Lapinjärven ja Myrskylän taistelun muistokivi Suomen sodasta (1808–1809)
 Liljendalin kirkko

 Kulttuuri 
 Murre 
Liljendalin alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Suomen kielessä Liljendalin puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Liljendalin murre kuuluu kaakkoishämäläiseen Iitin ryhmään. Liljendalin ruotsinkielinen murre luetaan uudenmaanruotsin ryhmän itä-uusimaalaisiin murteisiin.

 Ruokakulttuuri 
Liljendalin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 57. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Lähteet
Suomen Sukututkimusseura: Tietoja seurakunnista

Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Liljendalin seurakunta 
 Itä-Uudenmaan tapahtumakalenteri 

*