Savukoski

Savukoski on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan itäosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on Suomen kunnista alhaisin, vain  asukasta/km². Savukosken naapurikunnat ovat Pelkosenniemi, Salla ja Sodankylä.

Maantiede ja luonto
Savukosken taajama sijaitsee kunnan lounaisrajan lähellä. Kunnan likimain suorakaiteen muotoista aluetta (noin 70 km × 100 km) halkovat Kemijoki ja sen sivuhaarat. Kunnan itäisin osa puolestaan kuuluu Venäjän puolelle laskevan Nuorttijoen vesistöalueeseen. Tyypillinen maisema on erämaata, jossa on suuria suoalueita ja yksittäisiä tuntureita.

Kunnan pinta-alasta kolmasosa on erilaisia luonnonsuojelualueita. Savukosken pohjoisosaan ulottuu osin Sodankylän ja Inarin kunnissa sijaitseva Urho Kekkosen kansallispuisto, jonka eteläpuolella sijaitsee myös Kemihaaran erämaa-alue. Kunnan itäosiin ulottuvat suurimmalta osin Sallan puolella sijaitsevat Värriön luonnonpuisto ja Tuntsan erämaa-alue. Näiden eteläpuolella on kokonaan kunnan alueella sijaitseva Maltion luonnonpuisto. Kunnan länsiosassa sijaitsee myös Vintilänkairan Natura 2000 -alue.

Savukosken suurimmat järvet ovat Arajärvi, Kiurujärvi, Iso Akanjärvi ja Värriöjärvi. Ne sijaitsevat kunnan länsiosassa. Useimmat Savukosken järvet kuuluvat Kemijoen vesistöön.Savukoski. Järviwiki. Viitattu 18.9.2021. Savukosken pohjoisosassa sijaitsee muinaisen jääjärven jäännös, Loitsana, jonka lähellä on kivikautinen asuinpaikka.

Savukosken koillisrajalla Suomen ja Venäjän rajalla sijaitsee suomalaisen perinteen mukaan Joulupukin asuinpaikka, Korvatunturi. Korvatunturi oli Suomen itärajan läntisin kohta vuosina 1920–1940. Savukosken korkein maastonkohta ja samalla kunnan pohjoisin piste on Sodankylän kunnanrajan ja valtakunnanrajan yhtymäkohdassa oleva Talkkunapää.

Savukoskella sijaitsee Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä-niminen suoalue, jolla on pisin suomenkielinen paikannimi.

Lapin liiton mukaan Savukoski on Suomen harvimmin asuttu kunta.https://www.lappi.fi/lappi/kunnat/savukoski

Kyliä
Hihnavaara, Kuosku, Lunkkaus, Martti, Rovala, Ruuvaoja, Nousu, Savukoski, Seitajärvi, Tanhua, Viitaranta, Värriö.

Taajamat
Vuoden 2022 lopussa Savukoskella oli 988 asukasta, joista 369 asui taajamassa, 607 haja-asutusalueilla ja 12:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Savukosken taajama-aste on 37,8 %.

Kunnassa on vain yksi taajama, Savukosken kirkonkylä.

 Ilmasto 
Savukoskella kylmin kuukausi on tammikuu ja lämpimin heinäkuu. Lämpöennätys 30,4 °C on vuodelta 1988, kylmyysennätys −47,3 °C taas vuodelta 1999.

Historia
pienoiskuva|Savukosken keskustaa Sallan suuntaan
Savukoskella on ollut saamelaisasutusta esihistoriallisesta ajasta 1700-luvulle saakka. Savukosken kunta perustettiin keisarillisen senaatin päätöksellä vuonna 1916. Sitä ennen Savukoski oli osa Sodankylää.https://www.geocaching.com/geocache/GC2YZPD_savukosken-hautausmaa?guid=4fe0159b-9897-4931-96b7-67dffe693832 Vuonna 1922 tapahtuneen niin sanotun läskikapinan operaatiot ulottuivat myös Savukosken alueelle. Neuvostopartisaanit hävittivät jatkosodan loppuvaiheissa kesällä 1944 silloisen Seitajärven kylän. Paikalle on pystytetty iskussa surmansa saaneiden kyläläisten muistomerkki.

Hallinto
Savukosken kunnanjohtaja vuodesta 2014 on Antti Mulari. Vuonna 2021 Mulari jäi virkavapaalle ja hänen viransijaisekseen valittiin Eeva-Maria Maijala.

Kunnanvaltuustossa on 13 paikkaa, joista kuusi on keskustan hallussa kaudella 2021–2025. Kokoomuksella on neljä paikkaa, perussuomalaisilla kaksi paikkaa ja vasemmistoliitolla yksi paikka.

Talous
Suurimmat työnantajat olivat vuonna 2005 Savukosken kunta, Pelkosenniemen–Savukosken kansanterveystyön kuntayhtymä, Metsähallitus ja Korvatunturin Marja Oy.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat metsäkoneyritys A & L Harju Oy, Liesijoen Yhteismetsä ja sahatavara- ja arvopaperikauppaa tekevä L Mattila Oy. (tietoja myös yritysten kotisivuilta)

Kunnan alueelta on löydetty fosfaattia vuonna 1966. Soklin kaivoksen kaivospiirilupa myönnettiin 2016, valtuusto hyväksyi Soklin kaivoksen asemakaavan toukokuussa 2017.

Porotalous on merkittävä elinkeino, poroja on kymmenen kertaa enemmän kuin ihmisiä. Savukoski onkin manner-Suomen toiseksi alkutuotantovaltaisin kunta Lestijärven jälkeen: 41 prosenttia kunnan työvoimasta sai vuonna 2015 elantonsa maa-, metsä- ja kalataloudesta. Savukoskella naisten mediaanipalkka oli vuoden 2017 verotuksessa 1,65-kertainen miesten mediaanipalkkaan verrattuna. Naiset ansaitsivat miehiä enemmän 38 muussakin kunnassa, joista useimmat ovat Pohjois-Suomessa, syinä etenkin miesten suuri osuus alkutuotannossa ja naisten suuri osuus korkeaa koulutusta vaativissa ammateissa. (Tilaajille.)

Savukosken pohjoisosassa Nuorttijoen varrella sijaitsi vuosina 1912–1918 Kemi Oy:n silloisen metsäpäällikön Hugo Richard Sandbergin johtama Suomen ensimmäinen suuri konesavotta. Sandberg hankki työmaalle Yhdysvalloista kaksi telaketjuilla varustettua höyryveturia, joilla vedettiin työmaalta hakatut tukit Kemijoen varteen uitettaviksi Kemiin. Toinen vetureista on entisellä työmaalla Tulppiossa ja toinen Lapin metsämuseossa Rovaniemellä.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1961, s. 197. Helsinki: Otava, 1960.

Savukoskella järjestetään vuosittain pääsiäisenä Kuivalihamarkkinat.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

 Sivistys- ja kulttuuritoiminta 

Oppilaitokset
Savukoskella esi- ja perusopetusta annetaan Korvatunturin koulussa (luokka-asteiden 0–9 yhtenäiskoulu). Samassa kiinteistössä (Sauherrantie 23B) toimii myös toisen asteen yleissivistävää opetusta antava Savukosken lukio.

Kirjasto
Savukosken kirjasto sijaitsee Korvatunturin koulun naapurina (Sauherrantie 23 C). Hallinnollisesti Savukosken kirjasto on eräs Pelkosenniemen, Savukosken ja Sodankylän kuntien yhteisen kirjastolaitoksen eli Sompion kirjaston yksi toimipiste. Savukosken kirjasto kuuluu Sompion kirjaston kautta myös Lapin kirjaston nimellä tunnettuun seudulliseen kirjastokimppaan.

Uskonnolliset yhteisöt
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Savukoski kuuluu Pelkosenniemen seurakuntaan. Sillä on paikkakunnalla oma kirkko. Seurakunta toimii myös Pelkosenniemen kunnan alueella. Entinen Savukosken seurakunta liitettiin Pelkosenniemen seurakuntaan vuonna 1931.

Herätysliikkeet ja ortodoksinen kirkko
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Savukosken rauhanyhdistys. Lestadiolaisuuden arvellaan tulleen paikkakunnalle ylimuoniolaisen saarnamiehen Heikki Parkajoen vuonna 1868 tekemän saarnamatkan seurauksena. Juhani Raattamaan vieraillessa paikkakunnalla 1876 toimi Herralan talo seurapaikkana. Raattamaa vieraili Savukoskella myös vuosien 1882–1884 laajan Koillis-Pohjanmaan matkansa yhteydessä. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Savukosken alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.

 Tunnettuja savukoskelaisia 
 Aleksi Hihnavaara (1882–1938) eli Mosku
 Albert Ikäheimo (1904–1989) eli Karhu-Alpi, karhunkaataja
 Juha Julkunen (s. 1968 tai 1969), umpihankihiihtäjä
 Eeva-Maria Maijala (s. 1967), kansanedustaja
 Tyyne Martikainen (1931–2024), kirjailija
 Markus Mustajärvi (s. 1963), kansanedustaja

 Muita henkilöitä 
 Joulupukki

 Katso myös 
 Luettelo Savukosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Savukosken kunnan kotisivu
 Tilastokeskus – Savukosken avainluvut 
 Savukosken kartta 
 O. Hytönen : Kerran Savukoskestakin, Kemin-Lapin kirkottomasta pitäjästä, Helsingin Sanomat, 26.11.1939, nro 320, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 O. Hytönen : Kerran Savukoskestakin, osa II, Helsingin Sanomat, 03.12.1939, nro 327, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit