Steve Jobs

Steven Paul ”Steve” Jobs (24. helmikuuta 1955 San Francisco – 5. lokakuuta 2011 Palo Alto) oli yksi tietotekniikkayhtiö Applen perustajista ja yhtiön toimitusjohtaja. Hän työskenteli animaatiostudio Pixarin johdossa yhtiön perustamisesta vuodesta 1986 lähtien. The Walt Disney Companyn ostettua Pixarin vuonna 2006 Jobs toimi Disneyn johtokunnassa. Hän oli seitsemällä prosentillaan Disneyn suurin yksittäinen omistaja.

Vuonna 1976 Steve Jobs ja Steve Wozniak perustivat Apple-yhtiön. Vuonna 1977 yhtiö julkaisi Wozniakin suunnitteleman Apple II -tietokoneen, joka oli ensimmäinen kotitietokone, joka kykeni näyttämään värejä ja Applen ensimmäinen menestynyt tuote. Apple II -sarjan tietokoneet pysyivät yhtiön tärkeimpänä tuotteena 1980-luvun loppupuolelle saakka. Vuonna 1979 Jobs ja joukko Applen insinöörejä vierailivat Xeroxilla, jossa he näkivät hiirikäyttöisen graafisen käyttöliittymän. Tällä oli vaikutus vuonna 1983 Apple Lisa -tietokoneen ja vuotta myöhemmin julkaistun Macintosh-tietokoneen syntyyn.

Hävittyään vuonna 1985 valtataistelun yrityksen toimitusjohtajaa John Sculleyta vastaan Jobs erosi Applesta ja perusti NeXTin. NeXT panosti olio-ohjelmointiin ja keskittyi erityisesti käyttöjärjestelmän kehittämiseen. Vuonna 1996 Apple osti NeXTin ja Jobs palasi takaisin perustamaansa yhtiöön neuvonantajana. Pian Jobs istui taas Applen johdossa, aluksi väliaikaisen toimitusjohtajan nimikkeellä ja vuonna 2000 hänestä tuli yhtiön pysyvä toimitusjohtaja. Vuonna 2001 yhtiö julkaisi OS X -käyttöjärjestelmän, iPod-musiikkisoittimen ja iTunes-musiikkiohjelmiston. Vuonna 2007 Apple julkaisi ensimmäisen älypuhelimensa iPhonen ja vuonna 2010 iPad-taulutietokoneen.

Kesällä 2011 Jobs ilmoitti jättävänsä Applen toimitusjohtajan tehtävät terveyssyistä. Hän kuoli haimasyöpään syksyllä 2011. Jobsia on kutsuttu karismaattiseksi esiintyjäksi ja visionääriksi, minkä lisäksi hänet tunnettiin erittäin vaativana johtajana.

 Elämä 
 Lapsuus ja nuoruus 
Jobsin biologiset vanhemmat olivat kalifornialaiset jatko-opiskelijat Joanne Carole Schieble ja syyrialaissyntyinen Abdulfattah ”John” Jandali. Jandalin mukaan Schieblen vanhemmat eivät antaneet tyttärensä mennä naimisiin syyrialaisen kanssa. Poikavauva annettiin adoptoitavaksi kalifornialaiselle avioparille Paul ja Clara Jobsille, siitä huolimatta, että lapsi haluttiin antaa perheeseen, jossa ainakin toisella vanhemmista olisi korkeakoulutus. Steve Jobs piti Paul ja Clara Jobsia oikeina vanhempinaan, eikä koskaan halunnut tavata biologista isäänsä.  Biologisen äidin hän kuitenkin myöhemmin tapasi. Jobsin biologiset vanhemmat menivät myöhemmin naimisiin vuonna 1955 ja saivat tyttären Mona Simpsonin, josta tuli kirjailija.  Sisarukset Mona Simpson ja Steve Jobs tapasivat vasta aikuisina.A Tale of Two Siblings – Steve Jobs and Mona Simpson  Viitattu 16. 10.2011.

Opiskelu ja itsensä etsiminen
Ennen kuin Jobs aloitti ala-asteella hänen äitinsä oli jo opettanut hänet lukemaan. Tämän vuoksi Jobs itse kuvaili "olleensa hyvin ikävystynyt ensimmäiset pari kouluvuotta ja käytti aikansa hankkiutumalla kaikenlaisiin ikävyyksiin". Jobs erotettiin koulusta muutaman kerran ennen kolmannen luokan päättymistä.

Vuonna 1972 Jobs kirjoittautui Reedin yliopistoon Portlandissa, Oregonissa, mutta kävi sitä vain vuoden. Vuoden 1974 alussa Jobs meni pelisuunnittelijaksi Atarille. Usean kuukauden työskentelyn jälkeen hänellä oli säästössä tarpeeksi rahaa Intian-matkaa varten, jossa hänen tarkoituksenaan oli etsiä henkistä valaistumista. Hän palasi kaljupäisenä ja pukeutuneena perinteisiin intialaisiin vaatteisiin. Tänä aikana Jobs kokeili psykedeelejä luonnehtien LSD-kokemuksiaan ”yhdeksi elämänsä kahdesta tai kolmesta tärkeimmästä asiasta”. Hänen tuolloista elämänvaihettaan on luonnehdittu hippi-elämäntyyliksiruutu.fi/ohjelmat/steve-jobs-hippi-ja-miljardoori. Kottkesta tuli myöhemmin Applen ensimmäinen työntekijä. 

 Apple 

pienois|Paul ja Clara Jobsin kotitalo Los Altosissa, jonka autotalliin Steve Jobs, Steve Wozniak ja Ronald Wayne perustivat Applen.
pienois|Jobs ja Apple Macintosh, kuva vuodelta 1984.
Jobs ehdotti Steve Wozniakille tämän suunnitteleman tietokoneen myymistä Homebrew Computer Clubin jäsenille. Vuonna 1976 Jobs ja Wozniak perustivat Apple-yhtiön ja valmistivat Apple I -tietokonetta. Vuonna 1977 yhtiö julkaisi Wozniakin suunnitteleman Apple II -tietokoneen, joka oli ensimmäinen kotitietokone, joka kykeni näyttämään värejä, ja Applen ensimmäinen menestynyt tuote. Apple II -sarjan tietokoneet pysyivät yhtiön tärkeimpänä tuotteena aina 1980-luvun loppupuolelle saakka. Vuonna 1979 Jobs ja joukko Applen insinöörejä vieraili Xeroxilla, jossa he näkivät Xerox Alton hiirikäyttöisen graafisen käyttöliittymän. Vuonna 1980 Apple listautui pörssiin ja Jobsin omaisuus kohosi yli 200 miljoonan dollarin. Vuonna 1983 yhtiö esitteli Xeroxin innoittamaa graafista käyttöliittymää käyttäneen Apple Lisan ja 1984 ensimmäisen Apple Macintoshin. Lisa menestyi huonosti, ja Macintoshin odotettua vaatimattomampi menestys oli yritykselle suuri pettymys. 

Vuonna 1983 Jobs houkutteli John Sculleyn PepsiCo:sta Applen toimitusjohtajaksi. Hänen kerrottiin kysyneen Sculleylta, haluaako tämä myydä sokerivettä loppuelämänsä vai muuttaa maailmaa. Koko teollisuudenalaa koskettanut myynnin heikkeneminen aiheutti Jobsin ja Sculleyn välien huonontumisen, ja toukokuussa 1985 valtataistelun jälkeen Sculley erotti Jobsin tehtävistään, samalla kun työntekijöitä irtisanottiin merkittävästi. Myöhemmin Jobs kertoi, että erottaminen oli parasta mitä hänelle saattoi tuolloin tapahtua. ”Menestyksekkäänä olemisen taakka vaihtui aloittelijana olemisen keveyteen, vähemmän varmana kaikesta. Se vapautti minut yhteen elämäni luovimmista jaksoista.”

 Applen jälkeen: NeXT ja Pixar 

12. syyskuuta 1985 Jobs tiedotti aikomuksestaan perustaa uuden yrityksen. Yritys ei kilpailisi Applen kanssa. Jobs otti mukaansa viisi Applen työntekijää ja julkaisi erokirjeensä 17. syyskuuta. Viiden päivän päästä Apple haastoi Jobsin oikeuteen, koska tämä tiesi liikaa Applen käyttämästä tekniikasta ja voisi käyttää tietoja hyväkseen. Sopu syntyi tammikuussa 1986 ilman oikeuden päätöstä; Jobs lupasi olla palkkaamatta Applen työntekijöitä puoleen vuoteen ja olla tekemättä Macintoshia tehokkaampia tietokoneita. Jobs perusti NeXTin. Steve Jobs myi lähes kaikki Applen osakkeensa ja hankki näin merkittävän varallisuuden seuraavaa tavoitettaan varten.

Vuonna 1986 Jobs osti Lucasfilmin tietokonegrafiikkapuolen osaston viiden miljoonan dollarin hintaan. Hän sijoitti yhtiöön toiset viisi miljoonaa. Uuden yhtiön nimeksi tuli Pixar. Se voitti seuraavien vuosien aikana useita palkintoja ennennäkemättömän hienoilla animaatioelokuvillaan. Vuonna 1995 Pixar julkaisi maailman ensimmäisen täysin tietokoneella tehdyn kokoillan elokuvan, Toy Storyn. Se keräsi lipputuloja maailmanlaajuisesti 360 miljoonaa dollaria.

NeXTin ensimmäinen kone julkaistiin 12. lokakuuta 1988. Kone oli tehokas, mutta ei yhteensopiva minkään aiemman koneen kanssa, mustavalkonäyttöinen, eikä sille ollut ohjelmia. Käyttöjärjestelmän perustaksi Jobs löysi Carnegie Mellon -yliopiston kehittämän Mach mikroytimen, joka oli ensimmäinen onnistunut mikroydinarkkitehtuuriin perustuva käyttöjärjestelmän ydin. Jobsin mielestä ohjelmat kasvoivat aina vaan isommiksi, monimutkaisemmiksi ja kalliimmiksi. Hän puhui paljon olio-ohjelmoinnin puolesta, sanoen sitä tulevaisuuden tekniikaksi. NeXT lisensoi Objective-C-ohjelmointikielen ja rakensi ohjelmansa sen avulla.

NeXTin käyttöjärjestelmä NeXTSTEP 1.0 esiteltiin 18. syyskuuta 1989, yli kaksi vuotta myöhemmin kuin Jobs oli ennustanut ja toivonut. NeXTstation-tietokone julkaistiin vuoden päästä. Jobs markkinoi konettaan kouluille, opiskelijoille ja yliopistoille, laihoin tuloksin. Jobs yritti saada tietotekniikka-alan jättejä mukaansa, mutta vain harva halusi riskeerata. Vuonna 1987 Ross Perot kuitenkin sijoitti 20 miljoonaa dollaria ja Canon sijoitti 100 miljoonaa dollaria NeXTiin 1989.

Tammikuussa 1992 NeXT lupasi tehokkaammat versiot NeXTCUBEsta ja NeXTstation Colorista, ja syyskuussa 1992 julkaistiin NeXTSTEP 3.0. Kuitenkin 10. helmikuuta 1993 Jobs antoi potkut yli puolelle työntekijöistä ja myi NeXTin laitteistopuolen Canonille ja NeXtistä tuli yksinomaan ohjelmistoyritys. Laitteisto ei ottanut tuulta alleen, vaan sitä myytiin kaiken kaikkiaan noin 50 000 konetta. Kaikki NeXTin perustajajäsenet Jobsia lukuun ottamatta olivat siihen mennessä yksi kerrallaan eronneet.

NeXT keskittyi käyttöjärjestelmän kehittämiseen. Siitä julkaistiin versio Intel-koneille, mutta sen suosio oli pientä. NeXTSTEP ei pärjännyt IBM:n OS/2:lle tai Microsoftin MS-DOSille. Jobs pelkäsi Microsoftin Cairo-projektin (josta oli tuleva Windows 95) sekä Applen ja IBM:n yhteistyön ajavan pian NeXTin ohi. NeXT jatkoi käyttöjärjestelmän kehittämistä Sun Microsystemsin tuella,
 ja sovitti käyttöjärjestelmän myös PA-RISC ja SPARC-koneille. NeXTin kehittynyt käyttöliittymäkirjasto standardoitiin ja julkaistiin vuoden 1995 alussa nimellä OPENSTEP.

Applen toimitusjohtaja Sculley erosi 1993 ja hänen tilalleen tuli Michael Spindler. Hänen johdollaan Apple siirtyi IBM:n ja Motorolan kehittämään PowerPC-arkkitehtuuriin ja alkoi lisensoida käyttöjärjestelmäänsä ulkopuolisille. Apple oli tällä välin tehnyt vain vähäisiä uudistuksia Mac OS -käyttöjärjestelmäänsä, jota ikä alkoi jo painaa. Copland-niminen hanke käyttöjärjestelmän uudistamiseksi oli viivästynyt jo vuosia.

Vuoden 1996 loppupuolella Jobs sai myytyä NeXTin Applelle, aivan Be, Inc. -yhtiön nenän edestä, joka yritti myös myydä BeOS-käyttöjärjestelmäänsä. Jobs kehui OPENSTEPin olevan vieläkin 5–7 vuotta kilpailijoitaan edellä. Kauppahinnan kokonaisarvo oli noin 427 miljoonaa dollaria, ja kaupan myötä kaikki NeXTin tuotteet, palvelut ja tuotekehitys siirtyivät Applen omistukseen.

 Takaisin Applelle 

pienois|Jobs vuonna 2008 Macworld Conference & Expossa.
Jobs palasi takaisin perustamaansa yhtiöön, tällä kertaa neuvonantajana. Pian Jobs istui taas Applen johdossa, väliaikaisen toimitusjohtajan tittelillä. Pärjätäkseen kilpailussa Windows-koneita vastaan, Apple oli lisensoinut Macintoshin käyttöjärjestelmän antaen muiden valmistajien tuottaa Mac-klooneja. Ensi töikseen Jobs lakkautti Macintoshien kloonaamisen.

6. elokuuta 1997 ilmoitettiin hämmentävästä käänteestä: Microsoft ilmoitti sijoittavansa 150 miljoonaa dollaria Appleen, ja siirtävänsä Microsoft Officen ja Internet Explorerin sille. IE:stä tuli myös Macintoshien oletusselain.

Marraskuussa 1997 Power Macintosh G3 ja Apple Store -verkkokauppa esiteltiin. Molemmat saavuttivat heti suuren suosion, ja tammikuussa 1998 yhtiö palasi voitolliseksi. Vuonna 1998 julkaistiin futuristisesti muotoiltu iMac, josta tuli nopeimmin myyvä kotitietokone kautta aikain. Vuonna 2000 Jobsista tuli jälleen virallisesti toimitusjohtaja. IPod-musiikkisoitin ja OS X -käyttöjärjestelmä julkaistiin vuonna 2001. Apple julkaisi myös iTunes -musiikkiohjelmiston, ja vuonna 2003 iTunes Music Store -verkkokaupan, joka mahdollisti musiikin ostamisen verkon kautta.

Vuonna 2004 Jobs oli leikkauksessa harvinaisen mutta hoidettavan haimasyövän muodon vuoksi. Vuonna 2005 iPod-perhettä laajennettiin videoita toistavalla mallilla ja Nano-mallilla. Vuonna 2007 Apple julkaisi ensimmäisen älypuhelimensa iPhonen. Vuonna 2010 Apple julkaisi iPadin, joka synnytti uuden tietokonekategorian, taulutietokoneet.

Jobs nosti Applelta vain yhden dollarin vuosipalkkaa ja kartutti omaisuuttaan lähinnä myymällä vuonna 2006 Pixarin Disneylle 7,4 miljardin dollarin hintaan sekä osingoilla ja optioilla. Jobsista tuli Disneyn suurin yksittäinen osakkeenomistaja seitsemän prosentin osuudellaan.

 Sairastuminen, irtisanoutuminen ja kuolema 

Jobsin haimasta löydettiin syöpäkasvain hänen hakeuduttuaan lääkäriin munuaiskiviensä vuoksi lokakuussa 2003. Vaikka haimasyöpä johtaa usein nopeaan kuolemaan, Jobsin sairaudessa oli kyse harvinaisesta syöpämuodosta, jonka ennuste on huomattavasti parempi. Lääkärit kehottivat Jobsia menemään leikkaukseen, joka ei kuitenkaan kestänyt ajatusta kehoonsa kajoamisesta, vaan etsi yhdeksän kuukauden ajan parannusta muun muassa vegaanisesta ruokavaliosta, akupunktiosta, yrteistä, suolihuuhteluista ja jopa meedion luota. 

Applen johtokunta päätyi olemaan paljastamatta korvaamattomana pidetyn Jobsin sairautta kysyttyään neuvoa kahdelta juristilta. Jobsin haimasyöpä leikattiin lopulta 31. heinäkuuta 2004. Huhtikuussa 2009 hänelle tehtiin maksansiirto. 

Tammikuussa 2011 Jobs jäi pois Applen päivittäisistä toiminnoista terveydellisiin syihin vedoten. Saman vuoden elokuussa hän irtisanoutui Applen toimitusjohtajan virasta. Virallista syytä ei kerrottu, mutta irtisanoutumisen oletettiin liittyvän sairauteen. Vain kaksi kuukautta myöhemmin 6. lokakuuta Apple julkaisi tiedotteen Jobsin kuolemasta. 10. lokakuuta julkaistun kuolintodistuksen mukaan hän kuoli Kalifornian Palo Altossa jo 5. lokakuuta haimasyövän etäpesäkkeiden aiheuttamaan hengityspysähdykseen. Kuoleman jälkeen australialaisen SR7:n tutkimuksen mukaan Twitterissä julkaistiin 10 000 aihetta koskevaa viestiä sekunnissa, minkä perusteella kuolemaa kutsuttiin kaikkien aikojen verkkouutiseksi. Jobs haudattiin jo 7. lokakuuta kirkkokuntaan kuulumattomalle Santa Claran hautausmaalle.

 Persoona 

Eri lähteet kuvailivat Jobsia ailahtelevaksi, intohimoiseksi, karismaattiseksi esiintyjäksi, työnarkomaaniksi, visionääriksi ja tinkimättömäksi johtajaksi, joka laittaa työntekijät lujille. Ennen erottamistaan Applelta Jobs tuli tunnetuksi pisteliäästä ja riitaisasta johtamistyylistään. Tuolloin hänen muistetaan huutaneen alaisilleen ja haukkuneen näiden työsuorituksia.”Steve Jobs oli yksi maailman huonoimmista johtajista” , Kauppalehti.fi Häntä pidettiin vaikeana työtoverina. 

Vuonna 2012 FBI julkaisi Jobsia koskevat asiakirjansa, jotka oli koottu vuonna 1991 kun Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush harkitsi Jobsin ottamista neuvonantajakseen. Monet haastatellut FBI:n mukaan kyseenalaistivat Jobsin rehellisyyden ja arvostelivat hänen tapaansa vääristellä todellisuutta.

 Yksityiselämä 

 Maailmankatsomus 

Steve Jobs oli maailmankatsomukseltaan buddhalainen.

 Elintavat 

Jobs oli tunnettu erikoisesta ruokavaliostaan. Hän eli suuren osan elämästään puhtaan kasviperäisellä ja hyvin vähäkalorisella ruokavaliolla, joka sisälsi hyvin niukasti proteiinia. Jobs jätti teini-iässä jopa viljatuotteet pois ruokavaliostaan luettuaan Arnold Ehretin kirjan, jossa proteiinin ja rasvan hylkääminen ja ruokavalion rajoittaminen hedelmiin, hedelmämehuihin ja vähäkalorisiin kasviksiin esiteltiin tienä hyvään terveyteen. Jobsille oli myös tyypillistä rajoittaa ruokavalionsa kerrallaan vain yhteen vihannes- ja yhteen hedelmälajiin, esimerkiksi porkkanaan ja omenoihin. Jobs yritti käyttää Ehretin oppeja myös haimasyöpänsä parantamiseen leikkauksen sijaan. Lisäksi Jobs harjoitti säännöllisesti hedelmä- ja vesipaastoja.

 Parisuhteet 

Jobsilla oli neljä lasta. Ensimmäisen lapsensa Lisan hän sai Chris-Ann Brennan -nimisen naisen kanssa. Jobs kielsi aluksi tyttärensä julkisesti mutta tunnusti omakseen lähes kymmenen vuotta myöhemmin, vaikka olikin osoittautunut lapsen isäksi jo isyystesteissä ja maksanut elatusmaksua. Hän ei käyttänyt tapaamisoikeuttaan tyttäreensä vuosiin. Applen Lisa-niminen tietokonemalli nimettiin tyttären mukaan. Koska Jobs ei vielä hankkeen alkaessa 1981 ollut tunnustanut tytärtä omakseen, Applen työntekijät kertoivat nimen juontuvan sanoista Local Integrated Systems Architecture.Isaacson 2011, s. 109.

Vuonna 1982 Jobs tapasi 41-vuotiaan Joan Baezin ja seurusteli tämän kanssa kolme vuotta. Jobsin ystävä Elizabeth Holmes uskoi, että yksi suhteen syy oli se, että Baez ja Bob Dylan olivat olleet rakastavaisia 1960-luvulla ja Jobs piti yhteydestä Dylaniin. Lopulta heistä tuli pelkkiä ystäviä. Jobs halusi perustaa perheen ja tiesi, ettei se olisi mahdollista Baezin kanssa, jolla oli teini-ikäinen poika ja joka ei halunnut enempää lapsia.Isaacson 2011, Kindle edition, s. 250–252.

Jobs tapasi pitämänsä ”View from the Top” -vierailuluennon yhteydessä lokakuussa 1989 Stanfordin yliopiston opiskelijan Laurene Powellin ja meni hänen kanssaan naimisiin 18. maaliskuuta 1991. Hääseremoniaa johti zen-buddhalainen munkki Kobin Chino. Lapset syntyivät syyskuussa 1991, elokuussa 1995 ja 1998. Heistä kolmesta vain nuorin esiintyy julkisuudessa. Jobsin miljardiomaisuus jäi hänen leskensä Laurene Powellin hallintaan.

 Kunnianosoituksia 
 55x55px Presidential Medal of Freedom (USA, 2022, postuumisti)

 Lähteet 



 Viitteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 


 Ylen Elävä arkisto: Applen karismaattinen visionääri Steve Jobs
 Steve Jobsin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
 History of Steve Jobs Dokumenttivideo. 1 h 6 min. YouTube.

 Haastatteluita 

 The Next insanely Great Thing. Wired, helmikuu 1996 
 How Big Can Apple Get? Fortune, helmikuu 2005. 

Luokka:Applen henkilöstö
Luokka:Disneyn henkilöstö
Luokka:Yhdysvaltalaiset miljardöörit
Luokka:Yhdysvaltalaiset yritysjohtajat
Luokka:Yhdysvaltalaiset tietotekniikan kehittäjät
Luokka:Hipit
Luokka:Vuonna 1955 syntyneet
Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Luokka:99.6 Lääketieteen, tekniikan ja talouselämän edustajat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit