Tarvasjoki

Tarvasjoki on Suomen entinen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa. Vuoden 2015 alusta se on osa Lietoa. Ennen kuntaliitosta Tarvasjoella asui 1 968 ihmistä, ja sen pinta-ala oli 102,40 km2, josta 0,44 km2 oli vesistöjä.

Tarvasjoen naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Aura, Lieto, Marttila, Paimio ja Pöytyä, johon vuonna 2005 liitettiin Tarvasjokeen pohjoisessa rajoittunut Karinainen.

12. kesäkuuta 2014 valtioneuvosto teki vuoden 2013 kuntarakennelakiin perustuen päätöksen Tarvasjoen liittämisestä naapurikuntaansa Lietoon. Liitos astui voimaan 1. tammikuuta 2015.

 Luonto 
pienoiskuva|vasen|Tarvasjoki
Paimionjoki virtaa Tarvasjoen halki, ja Tarvasjoen keskustan luona siihen yhtyy Paimionjoen suurin sivujoki, Pöytyän Karinaisista alkunsa saava Tarvasjoki. Pääosa Tarvasjoen alueesta on Paimionjoen vesistöaluetta, mutta Liedonperä naapurikylineen sijaitsee Aurajoen sivujoen Savijoen latvoilla. Maisemaa Tarvasjoella hallitsevat laajat savitasangot, joita paikoin rikkovat kalliosydämiset moreenimäet. Koko kunnan alueella ei ole yhtään järveä.

 Historia 

Nimi Tarvasjoki tuli käyttöön vuonna 1909. Paikkakunnan entinen nimi on ollut Alastaron saarnahuonekunta ja sen jälkeen Eura tai Euran kappeli.Tarvasjoen postitoimipaikkojen historia  www.saunalahti.fi/jussi11/posti/ Samana vuonna perustettiin Tarvasjoelle urheiluseura Lyly, jonka tärkeimmät lajit olivat hiihto ja yleisurheilu. Suojeluskunta perustettiin Tarvasjoelle 15. elokuuta vuonna 1917.

Vuonna 2013 Tarvasjoki oli yhdessä kolmen muun kunnan kanssa määriteltynä kriisikunnaksi, jota uhkasi pakkoliitos, ja valtiovarainministeriö esitti Tarvasjokea liitettäväksi Lietoon vuoden 2015 alusta. Kunnan taloutta oli rasittanut etenkin hyvinvointikeskuksen rakentaminen, johon päädyttiin, kun vanhainkotikuntakuntayhtymä Karinaisten kanssa oli purkautunut tämän liityttyä Pöytyään. Kesäkuussa 2014 valtioneuvosto päätti, että Tarvasjoki liitetään Lietoon vuoden 2015 alusta.

Ennen kuntaliitosta Tarvasjoen valtuuston  17 paikkaa jakaantuivat seuraavasti: Kokoomus kuusi, Keskusta kuusi, SDP kaksi ja PS kaksi paikkaa sekä KD yksi paikka. Tarvasjoen keskimääräinen työttömyysaste vuonna 2013 oli 8,3 prosenttia.

 Liikenne 
Tarvasjoen kautta kulkevat Turusta Hämeenlinnaan johtava valtatie 10 ja Aurasta Saloon johtava seututie 224. Valtatieltä 10 Liedonperän kautta Tarvasjoen kirkolle johtaa yhdystie 2251. Turusta Hämeenlinnaan johtaneen vanhan maantien, Hämeen Härkätien reittiin kuuluvat valtatieltä 10 pohjoiseen Tarvasjoen kirkolle erkanevat yhdystie 2230 ja alkuosaltaan yhdystie 2250, joka risteää seututien 224 kanssa Tarvasjoen Horisissa ja jatkuu edelleen Karinaisten kautta Pöytyän kirkolle. Etelään valtatiestä 10 erkanee niin ikään Hämeen härkätiehen kuuluva, Marttilan suuntaan johtava yhdystie 12307.

 Nähtävyyksiä 

Hämeen härkätie kulkee Tarvasjoen halki. Sen läheisyydessä sijaitsevat vuonna 1779 Mikael Piimäsen johdolla rakennettu puinen  Tarvasjoen kirkko ja Tarvasjoen kotiseutumuseo, jossa on esillä Härkätien historiaa esittelevä ”Tuu tuu tupakkirulla” -näyttely. Juvan kartanossa on Kustaa Mauri Armfeltin syntymäkoti, joka on toiminut museona.

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

 Kylät 

Tarvasjoella on 21 kylää: Eura, Horinen (vir. Horrinen), Hungerla, Jauhola, Juva, Kallela, Karhula (vir. Karhula ja Tuomarla), Killala, Kirkonkylä, Kättylä, Liedonperä, Liiparla, Mäentaka, Satopää, Seppälä, Suitsula, Suurila, Tiensuu, Tuomarla (vir. Karhula ja Tuomarla), Tuorila, Tyllilä ja Yrjänkylä (vir. Yrjäntilä).Nimien kirjoitusun lähde: Kyläluetteloa tarkistettu lähteestä: 

Tarvasjoen nykyisistä kylistä Savijoen varrella lähellä Liedon rajaa sijaitsevat Jauhola, Satopää, Hungerla ja Liiparla kuuluivat vuoteen 1915 asti AuraanKansallisarkisto. Maanmittaushallitus, Maanmittaushallituksen uudistusarkisto, Uudistushakemistot, Uudistushakemisto: Turun ja Porin lääni, Tarvasjoki (Bia:59): , , , ,  ja ennen Auran kunnan perustamista sitä edeltäneeseen Prunkkalan kappeliseurakuntaan Liedon pitäjässäKatso esimerkiksi Kansallisarkisto, Maanmittaushallitus, Maanmittaushallituksen uudistusarkisto, Tarvasjoki, Jauhola; Isojaontäydennys 1911-1911 (A104:4/6-13): . Paimionjoen varressa lähellä Liedon rajaa sijaitsevat Kättylän ja Tiensuun kylät liitettiin Liedosta Tarvasjokeen vuonna 1926.Kansallisarkisto. Maanmittaushallitus, Maanmittaushallituksen uudistusarkisto, Uudistushakemistot, Uudistushakemisto: Turun ja Porin lääni, Tarvasjoki (Bia:59): ,   

Tarvasjoen alueella on ollut nykyään Turkuun kuuluvan Kaarinan Vähäheikkilän kylän ulkopalstoja, jotka liitettiin Kaarinasta Tarvasjokeen vuonna 1932. Kansallisarkisto. Maanmittaushallitus, Maanmittaushallituksen uudistusarkisto, Uudistushakemistot, Uudistushakemisto: Turun ja Porin lääni, Tarvasjoki (Bia:59). (Lähteen verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa) Vuonna 1957 liitettiin Tarvasjokeen pieni alue Liedon Inkoisten kylästä. Kansallisarkisto. Maanmittaushallitus, Maanmittaushallituksen uudistusarkisto, Uudistushakemistot, Uudistushakemisto: Turun ja Porin lääni, Tarvasjoki (Bia:59). (Lähteen verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa)

 Uskonnolliset yhteisöt 
Tarvasjoella toimii evankelisluterilainen Tarvasjoen kappeliseurakunta, joka on kuulunut kuntaliitoksesta lähtien Liedon seurakuntaan.. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.

 Kuuluisia tarvasjokelaisia 

 Magnus Wilhelm Armfelt (1725-1795), kenraalimajuri, asui Tarvasjoella
 Gustaf Mauritz Armfelt (1757–1814), jalkaväenkenraali, syntyi Tarvasjoella
 Alpo Kankaanperä (s. 1937), kemisti ja professori, syntyi Tarvasjoella
 Toivo Kivimäki (1886–1968), poliitikko, pääministeri 1932–1936, syntyi Tarvasjoella
 Erkki Yrjänä (1898–2000), päätoimittaja ja sotilas

 Kulttuuri 
 Murre 
Tarvasjoen alueella puhutun kielen perustana on Turun ylämaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Tarvasjoen murteelle tyypillinen piirre on Lounais-Suomen erikoisgeminaation ja yleisgeminaation välinen tyyppi p,t,k,s-konsonanteissa. 

 Ruokakulttuuri 
Tarvasjoen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla palvattu siansinkku ja maitokastike.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 31. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Katso myös 
 Luettelo Liedon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Tilastokeskus – Tarvasjoen avainluvut

Aulis Oja, Tarvasjoen historia. Vammala kirjapaino Oy 1971, Julkaisseet Tarvasjoen kunta ja seurakunta.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit