Lehtimäki

Lehtimäki on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Pohjanmaahan kuuluvassa Kuusiokuntien seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Sen asukasluku oli 1 848 ja pinta-ala  km², josta  km² vesistöjä (31.12.2008). Kunta  lakkasi olemasta ja yhdistyi Alajärveen vuonna 2009. Lehtimäen naapurikunnat ennen lakkauttamista olivat Alajärvi, Kuortane, Soini, Töysä ja Ähtäri. Kunta oli yksikielisesti suomenkielinen.

Suokonmäki, yksi Etelä-Pohjanmaan korkeimmista kohdista, sijaitsee Lehtimäen Peräkylässä. Se on antanut nimensä myös paikkakunnalle, sillä sana suokko on tarkoittanut lehtikasvia tai hieskoivua.

 Historia 
 Esihistoria ja pysyvän asutuksen syntyminen 
Lehtimäeltä on tehty kivikautisia löytöjä vain vähän. Soukanpuron varrelta on tavattu tuluskivi ja reikäkiviä on löydetty muun muassa Verijärven rannalta. Pronssi- ja rautakauden ajalta on löydetty pronssinen tikari ja rautaiset nuolenkärjet.

Lehtimäen seutu oli pitkään eräkävijöiden kohde. Alueen kautta kulki pirkkalaisten käyttämä eräreitti Näsijärven ja Ähtärinreitin kautta Ähtävänjokea pitkin aina Pohjanlahden rannalle asti. Eräkautta kesti koko keskiajan 1500-luvulle saakka. Tällöin myös pysyvä asutus sai alkunsa.

Asutus tälle seudulle on tullut Savosta, Hämeestä ja Pohjanmaalta, tästä syystä Lehtimäen on kuvailtu sijaitsevan “kolmen heimon rajamailla”.
Joissakin 1500-luvun asiakirjoissa seudusta on käytetty nimeä Savo. Ensimmäisen kerran Lehtimäen kylä mainitaan vuoden 1582 kymmenysluetteloissa nimellä Lecttmekij.

Suokonmäellä on ollut asutusta ja viljelyksiä pisimpään Pohjanmaalla. Vanhimmat viitteet asutuksesta ajoittuvat esikeraamisen Suomusjärven kulttuurin aikoihin. Pysyvä asutus alkoi 1500-luvulla, jolloin perustettiin ensimmäiset tilat. Suokonmäki oli 1700-luvulla Lehtimäen keskus ja liikenteellinen risteyspaikka. Suokonmäki kohoaa 231 metriin ja on Pohjanmaan korkeimpia kohtia.https://retkipaikka.fi/etela-pohjanmaan-huipulla-suokonmaen-nakotorni/

 Seurakunnan synty 
Ennen oman seurakunnan muodostamista Lehtimäki kuului pääasiassa Pietarsaaren seurakuntaan. Lehtimäen kylä kuului vuodesta 1637 Lappajärven kappeliin ja vuodesta 1751 lähtien Alajärven kappeliin. Livonkylän lähialue oli taas osa Ähtärin kappelia, joka kuului Ruoveden seurakuntaan.

Saarnahuonekunta perustettiin Lehtimäelle vuonna 1799 ja kappeliseurakunta Lehtimäestä tuli 1859. Vasta 1904 siitä perustettiin itsenäinen seurakunta. Vuonna 1800 valmistuneen Lehtimäen kirkon on rakentanut kirkonrakentaja Jacob Rijf. Kirkon yhteyteen rakennettiin Aabraham Hernesmaan johdolla vuonna 1833 kellotapuli, joka myöhemmin yhdistettiin solarakennuksella kirkkoon.

 Lehtimäen kunta 
Lehtimäen kunnallishallinnon perustamisvuotta ei voi määrittää yksiselitteisesti. Ensimmäinen kuntakokous pidettiin 25. helmikuuta 1866, jolloin tehtiin kaikki tarvittavat toimet kunnan perustamiseksi. Tämän kokouksen päätös on ilmeisesti jäänyt panematta täytäntöön, sillä 16. maaliskuuta 1868 pidetyn kuntakokouksen puheenjohtaja esitteli kunnallishallinnon tarkoituksen ja hyödyt, josta voisi päätellä asian olleen uusi. Herman Arola kirjoitti kirjassaan Lehtimäen asukkaita, että kuntakokouksia pidettiin vuoden 1866 perustamiskokouksen jälkeen säännöllisesti. Tästä ei kuitenkaan ole todisteita. Pastori C.G. Grönberg oli kuvernöörille erikseen maininnut Lehtimäen kunnallishallinnon perustamisvuodeksi 1868 esimiehen vaalista ilmoittamisen yhteydessä.Nygård 1983: 411–414 

Kuntakokousten esimieheksi eli puheenjohtajaksi valittiin vuoden 1866 kokouksessa Henrik Lindroos ja varapuheenjohtajaksi Juho Suokko. Vuonna 1868 tehtävään valittiin Matti Sunell, ja varapuheenjohtajaksi David Wuorela.Nygård 1983: 414

Valtuustojärjestelmään siirryttiin vuonna 1917 hyväksytyn kunnallislain myötä. Kunnallisvaaleissa 1918 Lehtimäelle valittiin 18 valtuutettua. Paikat jakaantuivat tasan vasemmiston ja oikeiston kesken.Nygård 1983: s. 483–485 Vasemmistoehdokkailla olikin Järviseudun kunnista juuri Lehtimäellä laajin kannatus tällöin ja 1920-luvulla.Nygård 1983: s. 488 Ensimmäisen kunnallislautakunnan jäsenmäärä oli kuusi.

Lehtimäen kirkonkylä on ollut paikkakunnan keskus 1800-luvulla ja 1900-luvun taitteessa. Keskikylästä alkoi muotoutua sellainen, kun kunnan ensimmäinen kansakoulu rakennettiin Autionmäelle, ja vuonna 1919 päätettiin lähistölle rakentaa sittemmin jo purettu kunnantalo. Nykyisenlaiseksi kylä laajeni 1960-luvulla liikerakennuksien rakentamisen myötä.Etelä-Pohjanmaan maakunnallinen rakennusinventointi, 2017]Uudemman rakennetun kulttuuriympäristön inventointi. Etelä-Pohjanmaan liitto. 5.3.2021

Asukkaiden toimeentulo perustui pääasiassa maatalouteen, kalastukseen ja metsästykseen. Vielä 1800-luvun loppupuolella tervanpoltto oli tärkeä elinkeino. Sahatavaran arvon noustua siitä kuitenkin luovuttiin.

Lehtimäkeen on liitetty osakuntaliitoksilla kymmenen asukkaan alue Soinista vuonna 1949 ja kuuden asukkaan alue Töysästä vuonna 1981.

 Kuntaliitos 
Vuonna 2005 Lehtimäki oli Suomen kolmanneksi alijäämäisin kunta. Kunnassa  pohdittiin tällöin liitosneuvottelujen käynnistämistä naapurikuntien Ähtärin ja Kuortaneen kanssa. Vaikka kuntalaisista enemmistö kannatti Ähtäriin liittymistä, kunnanvaltuusto aloitti neuvottelut Kuortaneen kanssa. Keväällä 2006 Lehtimäki kuitenkin torjui kuntaliitosesityksen.

Alkuvuonna 2007 Lehtimäen kunta kuului erityisen vaikeassa taloudellisessa tilanteessa oleville kunnille tarkoitetun selvitysmenettelyn piiriin, eli oli kriisikunta. Tällöin alettiin tiedustella Töysän ja Alajärven liitoshalukkuutta. Neuvottelut Alajärven kanssa etenivät nopeasti ja liitos hyväksyttiin molemmissa kunnissa joulukuussa 2007. Näin ollen Lehtimäen kunta liittyi Alajärven kaupunkiin 1. tammikuuta 2009.

 Maantiede 

Lehtimäki kuuluu Suomenselän maisemamaakuntaan ja -seutuun. Maastollisesti Lehtimäki jakautuu kahtia. Länsialueilla leviää Etelä-Pohjanmaalle tyypillinen lakeus kun taas itä- ja pohjoisosat ovat Suomenselän vedenjakajamaaston kumpuilevaa metsäistä ylänkömaata. Mäkiset ja harjuiset maastot sekä laajat suoalueet ovat Lehtimäelle tyypillisiä ja paikka tunnetaankin vaihtelevista retkeilymaastoista sekä pitkästä hiihtokaudesta. Tästä paikkakunta onkin saanut lempinimen lakeuden lappi. 

Kallioperä, joka kuitenkin harvoin pistäytyy esiin maalajijen alta, on pääasiassa graniittia. Luoteessa on myös kiillegneissiä, amfiboliittia ja uraliittiporfyriittia. Moreeni on yleisin maalaji, joka on paikoin erittäin hedelmällistä. Kumpareiden välisiin painanteisiin on moreenin päälle kerrostunut turvetta. Lehtimäen seudun läpi kulkee pohjois–etelä-suunnassa harjujakso, joka alkaa Lappajärven kaakkoisosista ja jatkuu aina Töysään asti.

 Vesistö 
Lehtimäki sijaitsee Suomenselän vedenjakaja-alueella. Suurin järvi on Ähtärinjärvi, jonka pohjoisosa sijaitsee Lehtimäen alueella. Muita järviä ovat muun muassa Iso-Räyrinki ja Vähä-Räyrinki sekä Kätkänjärvi.

Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Ähtärinjärvi laskee Hankasalmen kautta Hankaveteen. Ähtärinjärveen taas virtaa useita puroja ja jokia Suomenselän vedenjakajalta. Kätkänjoki virtaa Kätkänjärven kautta Lapuanjokeen.

 Kylät 
Lehtimäen henkikirjakyliä ovat Lehtimäki ja Lipo eli Livonkylä. Lisäksi Soinin Laasalan ja Kukon kylistä sekä Töysästä on joitain alueita Lehtimäen puolella.

Kylätoiminnallisesti Lehtimäki voidaan jakaa seuraaviin kyliin:

Keskikylä
Kirkonkylä
Länsikylä
Peräkylä 
Rannankylä 
Pohjois-Lehtimäki; eli Jaakkolankylä, Latojoki, Rantakangas ja Saarimaankylä.

Taajamat
Vuoden 2019 taajamarajauksessa entisen Lehtimäen kunnan alueella oli yksi tilastollinen taajama: Lehtimäki. Tällöin siellä asui 570 asukasta.

Vuonna 1995 Lehtimäen taajamia olivat Keskikylä (981 asukasta) ja Lehtimäen kirkonkylä (211 asukasta).

Väestö
Väestönkehitys
Lehtimäen asukasluku kasvoi tasaisesti 1900-luvun alussa, ja sen huippukohta nähtiin 1960-luvulla jolloin luku oli jo melkein 3 000. Väkimäärä väheni tämän jälkeen mutta 1980-luvulla se vakiintui noin 2 500 asukkaaseen. 1990-luvulla asukasluku lähti taas laskuun ja 2000-luvun alussa väkiluku alitti kahdentuhannen rajapyykin. Ennen kunnan lakkautusta vuonna 2008 Lehtimäellä asui 1 849 ihmistä.

Vuonna 2021 entisen Lehtimäen kunnan alueella oli asukkaita noin 1 400.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Lehtimäen väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1970 lähtien vuoteen 2005 saakka.

 Kieli ja etnisyys 

Lehtimäen väestöstä oli vuonna 2007 suomenkielisiä 99,3 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,1 prosenttia ja vieraskielisiä 0,6 prosenttia. Lehtimäellä asui vuoden 2007 lopussa 15 ulkomaan kansalaista, mikä oli 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.

 Uskonto 
pienoiskuva|Lehtimäen kirkko.

Vuoden 2025 seurakuntajaon mukaan Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Lehtimäen alue kuuluu Alajärven seurakuntaan.

Lehtimäen seurakunta toimi itsenäisenä seurakuntana vuosina 1904–2008. Alajärven seurakuntaan kuulunut Lehtimäen kappeliseurakunta lakkautettiin vuoden 2023 alusta seurakuntaliitoksen yhteydessä.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lehtimäen alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.

Muista seurakunnista Lehtimäellä toimii Suomen Vapaakirkon Lehtimäki-Soinin vapaaseurakunta. 

Herätysliikkeiden vaikutus on jäänyt Lehtimäellä vähäiseksi. Evankelisuus sai hetkellisesti jalansijaa, kun herätysliikettä kannattanut Kaarle Kustaa Turtola alkoi kappalaiseksi. Hänen aikanaan Lehtimäellä pidettiin paljon evankelistisia tilaisuuksia. Evankelisuus hiipui Turtolan muutettua 1910 toiselle paikkakunnalle.Nygård 1983: s. 824–833

 Palvelut 

Koulutus
Nykyään Lehtimäellä toimii yksi peruskoulu, joka on Keskikylässä sijaitseva Taimelan koulu. Siellä opetuksen saa luokat 1–6. Vuosina 2004–2015 Taimela oli yhtenäiskoulu, eli siellä opetettiin peruskoulun kaikkia luokkia. Syksyllä 2014 Alajärven kaupunginvaltuusto päätti lakkauttaa Taimelassa toimineet yläkoulun vuosiluokat 7–9 jolloin tarkoituksena oli siirtää nämä oppilaat Alajärven keskustan yläkouluun. Suurin osa yläkouluikäisten oppilaiden vanhemmista kuitenkin ilmoittivat lapsensa Soinin yhtenäiskouluun sen läheisemmän sijainnin vuoksi.

Aikaisemmin Lehtimäellä on ollut myös Kirkonkylän, Länsikylän, Leppäsen ja Rannan kyläkoulut, jotka ovat olleet myös kansakouluja. Ennen peruskoulumalliin siirtymistä on lakkautettu Pekon ja Rantakankaan kansakoulut. Taimelan koulu jäi Lehtimäen ainoaksi peruskouluksi Rannan koulun lopettaessa vuonna 2006.

Toisen asteen koulutusta Lehtimäellä ei ole ollut koskaan. Lähimmät lukiot ovat Alajärven, Kuortaneen ja Ähtärin lukiot. Ammattikoulutusta lähistöllä tarjoavat Järviseudun ammatti-instituutti ja Koulutuskeskus Sedu.

Lehtimäen opisto on vuonna 1971 perustettu kansanopisto ja Suomen ainoa erityiskansanopisto. Sen yhteydessä toimii muun muassa terapiaosasto ja ratsastuskoulu.

Lisäksi vapaan sivistystyön koulutusta toteuttaa Lehtimäen alueella Järvi-Pohjanmaan kansalaisopisto. Vuosina 1974–2002 kunnassa oli Soinin kanssa yhteinen Lehtimäen‑Soinin kansalaisopisto, joka yhdistyi vuoden 2003 alusta Alajärven kansalaisopistoon ja muutti nimensä Järvi-Pohjanmaan kansalaisopistoksi.Nygård 1983: s. 684–685Järvi-Pohjanmaan kansalaisopiston verkkosivut 15.10.2003 (Arkistoitu) Viitattu 2.1.2025 Ennen omaa kansalaisopistoa Lehtimäki kuului Soinin kanssa Ähtärin kansalaisopiston piiriin.

Kirjastopalvelut

Lehtimäen kirjasto on entisen kunnantalon takana sijaitseva, nykyään Alajärven kaupunginkirjaston alaisuudessa toimiva lähikirjasto. Kirjasto perustettiin Lehtimäelle vuonna 1874 viinaverorahojen avulla.Nygård 1983: s. 689–690 Syksyllä 2015 kirjasto muuttui Etelä-Pohjanmaan ensimmäisenä omatoimikirjastoksi.

Sosiaali- ja terveystoimi

Sosiaali- ja terveyspalveluista on vastannut Lehtimäellä 2023 alkaen Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue. Lehtimäen terveysasemalla toteutetaan perusterveydenhuoltoa ja sosiaalipalveluita, kuten lääkärin vastaanotto, fysioterapiaa ja suun terveydenhuoltoa. Hyvinvointialue ylläpitää myös vanhusten asumispalveluyksikköä Wilhelmiinaa.

Rannankylässä sijaitsee entisessä Rannan koulussa Esperin hoivakoti Rantakaisla, joka sijoittui THL:n teettämässä asiakastyytyväisyyskyselyssä kymmenen parhaan joukkoon vuonna 2024.

Lehtimäen kunnassa terveydenhoito oli hoidettu pitkään yhteistyössä muiden kuntien kanssa. Alajärven, Lehtimäen ja Soinin yhteinen lääkäripiiri perustettiin jo vuonna 1909. Tämä yhteistyö tosin jäi lyhytikäiseksi, sillä kunnanvaltuusto totesi vuonna 1941, ettei Alajärven kunnanlääkäri ollut käynyt Lehtimäellä liki kolmeenkymmeneen vuoteen. Tällöin sopimus irtisanottiin myös virallisesti ja kunta perusti lääkäripiirin Töysän kanssa. Tämän sopimuksen mukaisesti lääkäri Töysästä kävi vastaanottamassa potilaita Lehtimäellä neljästi kuukaudessa.Nygård 1983: 529–531

Vastuu lääkäripalveluista oli vuodesta 1972 Ähtärinjärven kansanterveystyön kuntainliitolla, johon kuuluivat Lehtimäki, Soini ja Ähtäri.Nygård 1983: 529–531 Vuoden 2006 alusta Alavudenseudun ja Ähtärinjärven kuntayhtymät yhdistyivät Kuusiokuntien terveyskuntayhtymäksi.ahtarinjarventk.fi, Lehtimäen terveysasema. 29.12.2005. (Arkistoitu, 23.3.2006) Kuntaliitoksen jälkeen Lehtimäki kuului Järvi-Pohjanmaan yhteistoiminta-alueeseen. Sairaanhoidollisesti Lehtimäki oli osa Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiriä.

 Liikenne 
Kantatie 68 Virroilta Pietarsaareen kulkee Lehtimäen lävitse. Kirkonkylän risteyksestä lähtee seututie 697 Seinäjoelle ja Soiniin sekä yhdystie 7060 Töysään. Maakuntakeskukseen Seinäjoelle on matkaa noin 60 kilometriä.

Lähimmät rautatieasemat ovat Ähtärin rautatieasema ja Tuurin seisake, jotka molemmat sijaitsevat Haapamäki–Seinäjoki-radalla. Lähimmät lentokentät ovat Vaasan lentoasema ja Tikkakosken lentoasema.

 Talous 
Maatalous on aina ollut tärkeä elinkeino Lehtimäellä, vuonna 1980 noin 42 prosenttia kunnan asukkaista sai toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta. Lehtimäki alkoi teollistua 1970-luvun lopulla nopeasti, teollisia työpaikkoja oli lähinnä puunjalostuksessa ja tekstiiliteollisuudessa.

Vuonna 2000 palvelujen osuus työpaikoista oli 54,4 prosenttia, jalostuksen 23,1 prosenttia ja alkutuotannon 22,4 prosenttia.Tilasto 3.1. Elinkeinorakenne 2000 ‘’epliitto.fi’’. (Arkistoitu 3.7.2004) Samana vuonna työvoimaan kuuluvia oli 897, joista työllisiä 784. Työttömien osuus työvoimasta oli 12,6 prosenttia. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä oli 77,7 prosenttia.

Lehtimäen suurin yksittäinen työnantaja on Lehtimäen opisto. Lisäksi paikkakuntalaisia työllistää kaupunki ja pienteollisuusyritykset.

Hallinto
pienoiskuva|vasen|Lehtimäen vuonna 1992 valmistunut entinen kunnantalo. Kuva vuodelta 2024.

Lehtimäen viimeisessä kunnanvaltuustossa vuosina 2004–2008 oli 17 paikkaa, joista kuusitoista oli Keskustan hallussa ja yksi Kristillisdemokraateilla. Viiimeinen kunnanjohtaja oli Mika Itänen.Tilastokeskus: Kuntavaalit, puolueiden kannatus, 1976–2021

 Politiikka 

Keskusta on ollut pitkään kannatetuin puolue Lehtimäellä. Seuraavassa taulukossa on eritelty annetut äänet Lehtimäellä kunnallisvaaleissa 2000 ja 2004.Kunnallisvaalit 2000  (Oikeusministeriö 2000); Kunnallisvaalit 2004 (Oikeusministeriö 2004).

 Vuosi KESK KD (SKL) KOK SDP IPU VIHR PS Johto Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % 2000 880 76,5 80 7,0 68 5,9 65 5,7   47 4,1 10 0,9 69,5 2004 856 84,3 92 9,1 39 3,8 21 2,1 8 0,8    75,2

Entinen Lehtimäen kunnan alue muodostaa Alajärven eteläisen äänestysalueen. Seuraavassa taulukossa on annetut äänet Lehtimäen äänestysalueella vuoden 2008 ja 2012 kunnallisvaaleissa, ja eteläisellä äänestysalueella kuntavaaleista 2017 lähtien.Vaalien tieto- ja tulospalvelu: Kunnallisvaalit 2008 (Oikeusministeriö 30.10.2008); Kunnallisvaalit 2012  (Oikeusministeriö 28.10.2012). Viitattu 11.7.2025.Ylen vaalitulospalvelu: Kuntavaalit 2017 (Yleisradio 11.10.2017); Kuntavaalit 2012 (Yleisradio 16.06.2021); Kuntavaalit 2025 (Yleisradio). Viitattu 11.7.2025.

 Vuosi KESK PS VIHR KOK KD SDP VAS muut Johto Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % 2008 787 73,3 56 5,2   70 6,5 57 5,3 35 3,3 65 6,1 4 0,4 66,8 2012 691 72,4 88 9,2 30 3,1 68 7,1 31 3,2 10 1,0 36 3,8 0 0,0 63,2 2017 518 63,1 57 6,9 48 5,8 151 18,4 33 4,0 6 0,7 7 0,9 1 0,1 44,7 2021 429 60,1 88 12,3 74 10,4 72 10,1 35 4,9 4 0,6 11 1,5 1 0,1 47,8 2025 403 60,3 122 18,3 59 8,8 48 7,2 25 3,7 10 1,5 1 0,1   42,0

 Kulttuuri 
pienoiskuva|Lehtimäen kotiseututalo Suokonmäellä.
Lehtimäki tunnettiin ränki-pitäjänä, sillä siellä on aikanaan valmistettu paljon puisia länkiä. Tästä ovat saaneet nimensä alueen vuosittaiset kesätapahtumat Ränkirock ja Ränkipäivät.

 Nähtävyydet 
Lehtimäen kirkkomaisema Kirkonkylällä on määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Kirkon lähialue on Suokonmäen ja Peräkylän lähistön kanssa osa Lehtimäen mäkiasutusta, mikä on valtakunnallisesti arvokas maisema-alue. Mäkiasutus on Etelä-Pohjanmaalle harvinainen asutustyyppi. Suokonmäen näkötorni on rakennettu Suokonmäen laelle, Pohjanmaan vanhimman asutuksen kohdalle.

Lehtimäki-seuran ylläpitämä kotiseutumuseo esittelee paikallista tekstiiliperinnettä ja talonpoikaiskulttuuria.

 Kuvataide 
Lehtimäkeläisen kuvanveistäjän Antti Maasalon teoksia on esillä muun muassa Suokonmäellä, Lehtimäen seurakuntakodilla ja Taimelan koululla.Julkisia teoksia, Antti Maasalo. Viitattu: 8.7.2025. Taidemaalari Sari Haapaniemellä on kesäateljee Nevantakasen tilalla Kirkonkylällä.

 Ruoka 
Lehtimäen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla lampaanpääperunat.

Ravintoloita Lehtimäellä on Keskikylässä sijaitsevat Kalossi ja Xmeal-ketjuun kuuluva grilli. Myös Suninsalmella toimii ympärivuotinen ravintola. Valkealammen ulkoilualueella sijaitseva ravintola on auki kesäisin.

 Urheilu 
Lehtimäellä toimivia urheiluseuroja ovat Lehtimäen Jyske (LeJy), Lehtimäen Ampujat (LehA), Lehtimäen Ratsastajat (LehRa) ja Lehtimäen Urheilukalastajat (LeUK). Lehtimäen Jyskeellä on yleisurheilu- ja hiihtojaosto sekä palloilujaosto.
Valkealammen alueella on mahdollisuudet hiihtämiseen, patikointiin, maastopyöräilyyn ja uimiseen. Rannankylässä sijaitsee yleisurheilukenttä.

 Media 
Lehtimäellä ilmestyviä paikallislehtiä ovat Järviseutu ja Ähtärinjärven Uutisnuotta. Aikaisemmin Lehtimäki on ollut myös Viiskunnan levikkialuetta. Lisäksi alueella ilmestyy maakuntalehti Ilkka-Pohjalainen.

Järviradion taajuus Lehtimäellä on 107,9 MHz.

 Tunnettuja asukkaita ja Lehtimäellä syntyneitä
 Antti Maasalo (s. 1940), kuvanveistäjä
 Ari Mannio (s. 1987), keihäänheittäjä
 Eero Mattinen (1917–1979), kauppaneuvos
 Maija Pihlajamäki (s. 1963), Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliiton Jytyn puheenjohtaja
 Juhamatti (s. 1950), iskelmälaulaja
 Matti Suokonautio (1950–2019), näyttelijä
 Josu Takala (1955–2023), tuotantotalouden professori
 Jussi Turtola (1897–1941), eversti
 Eino Uusitalo (1924–2015), kansanedustaja, ministeri

Ystävyyskunta
  Are, Viro (1991–2008)

Katso myös
 Luettelo Alajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

Viitteet

Huomautukset

 Aiheesta muualla 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit