1923

Vuosi 1923 oli normaalivuosi, joka alkoi maanantaista.
 Tapahtumia 
 Tammikuu–maaliskuu 
 1. tammikuuta – Forssa, Haaga ja Valkeakoski erotettiin kauppaloiksi Tammelan, Huopalahden ja Sääksmäen kunnista. Edellisenä vuonna Valkealasta erotettu Kouvola muuttui kauppalaksi. Koijärvi erotettiin Tammelasta itsenäiseksi kunnaksi. 
 6. tammikuuta – Helsingissä järjestettiin Suomen ensimmäinen julkinen radiokonsertti, joka koostui gramofonimusiikista.
10. tammikuuta – Liettua miehitti ja liitti Memelin alueen itseensä.
11. tammikuuta – Ruhrin miehitys: Ranska ja Belgia miehittivät Ruhrin alueen pakottaakseen Saksan jatkamaan velanmaksuaan.
27. tammikuuta – Saksan kansallissosialistisen puolueen (NSDAP) ensimmäiset puoluepäivät alkoivat Münchenissä.
30. tammikuuta – Presidentti K. J. Ståhlberg nimitti Suomen Pankin pääjohtajaksi lakitieteen kandidaatti Risto Rytin. Edellinen pääjohtaja Otto Stenroth oli erotettu hänen syyllistyttyään valuuttakeinotteluun.
 5. helmikuuta – Ensimmäiset Salpausselän kisat alkoivat Lahdessa.
 15. helmikuuta – Tampereen Kattohuopatehdas Oy:n puinen kaksikerroksinen vuonna 1865 rakennettu tehdasrakennus, jossa sijaitsi kaksi paperikonetta ja puuhiomo tuhoutui tulipalossa Tampereella. Tulipalossa kuoli neljä tehtaan työntekijää ja aineelliset vahingot olivat yli kaksi miljoonaa markkaa.Neljä ihmishenkeä tuhotunut tulipalossa. Tampereen Kattohuopatehdas Oy:n vanha tehdasrakennus paloi toissayönä poroksi, Aamulehti, 16.02.1923, nro 38, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
19. helmikuuta – Säveltäjä Jean Sibelius johti kuudennen sinfoniansa ensiesityksen Helsingissä.
23. helmikuuta – Eduskunta sääti luonnonsuojelulain.
 3. maaliskuuta – Yhdysvaltalaisen Time-aikakauslehden ensimmäinen numero ilmestyi.
 9. maaliskuuta – Vladimir Lenin sai kolmannen sairauskohtauksen, joka vei hänet vuoteenomaksi ja teki puhekyvyttömäksi. Hän erosi Neuvostoliiton johdosta.
10. maaliskuuta – Alfred Rosenberg tuli Saksan kansallissosialistisen puolueen pää-äänenkannattajan Völkischer Beobachterin päätoimittajaksi.

 Huhtikuu–kesäkuu 
17. huhtikuuta – Yli 200 ihmistä menetti kotinsa Varkaudessa riehuneessa suurpalossa.
24. huhtikuuta – Irlannin sisällissota päättyi.
 1. toukokuuta – Adolf Hitler ja joukko hänen kannattajiaan järjestivät aseellisen mielenosoituksen Münchenissä tarkoituksenaan häiritä sosialistien vappujuhlia. Poliisi riisui joukon aseista.
12. toukokuuta – J. V. Snellmanin patsas paljastettiin Suomen Pankin edustalla Helsingissä.
25. toukokuuta – Eduskunta hyväksyi ilmailulain.
26. toukokuuta – 27. toukokuuta – Ranskassa järjestettiin ensimmäinen Le Mansin 24 tunnin ajo.
 9. kesäkuuta – Sotilasvallankaappaus Bulgariassa.
18. kesäkuuta – Tulivuori Etna purkautui Italiassa. 60 000 ihmistä jäi kodittomaksi.
 Heinäkuu–syyskuu 
pienoiskuva|oikea|Yhdysvaltain laivaston hävittäjiä rantaan ajaneina Honda Pointissa
6. heinäkuuta – Neuvostoliiton ensimmäinen perustuslaki astui voimaan.
20. heinäkuuta – Pancho Villa salamurhattiin.
24. heinäkuuta – Lausannen sopimus: Turkin rajat sovittiin Kreikan, Bulgarian ja ensimmäisen maailmansodan voittajien kanssa.
 2. elokuuta – Yhdysvaltain presidentti Warren G. Harding kuoli toimessaan, varapresidentti Calvin Coolidgesta tuli uusi presidentti.
 3. elokuuta – Suomen vt. sisäministerinä toiminut oikeusministeri Otto Åkesson määräsi vangittavaksi yli 200 johtavaa suomalaista kommunistia, joukossa kaikki 27 Sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajaa.
 1. syyskuuta – Suuri Kantōn maanjäristys ja sitä seuranneet tulipalot tuhosivat Tokion ja Jokohaman, 140 000 ihmistä menetti henkensä.
 4. syyskuuta – Kahdeksan henkilöä hukkui Salmissa kun Oy Hosainoffin sahan työläisiä Tulemajoen yli kuljettanut vene kaatui virrassa. Pienikokoisessa veneessä oli kaikkiaan 17 henkilöä, joista 9 saatiin pelastettua.
 6. syyskuuta – Italia miehitti lyhytaikaisesti Korfun italialaisen upseerin murhan jälkeen. Kansainliitto protestoi asiaa.
 8. syyskuuta – Seitsemän Yhdysvaltain laivaston hävittäjää ajoi navigointivirheen vuoksi rantaan Kaliforniassa, jolloin 23 laivaston sotilasta kuoli. Tapaus tuli tunnetuksi Honda Pointin katastrofina ().
13. syyskuuta – Miguel Primo de Rivera nousi Espanjan johtoon sotilasvallankaappauksen seurauksena.

 Lokakuu–joulukuu 
 2. lokakuuta – Saksalainen 1 450 tonnin ruislastia Pietarista Vaasaan tuomassa ollut rahtilaiva Adrana ajoi sakeassa sumussa karille ja upposi Vaasan saaristossa Korsnäsin edustalla. Laivan miehistö ja kapteeni pelastuivat.Viljalaivan uppoaminen Vaasan edustalla, Aamulehti, 07.10.1923, nro 231, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 11. lokakuuta – Rakenteilla olleen teräsbetonisen Korian rautatiesillan holvikaaren rakennustelineet sortuivat Kymijokeen. Sillan vastavalettu holvikaari ei kuitenkaan pudonnut jokeen ja sen vauriot saatiin korjattua niin että silta voitiin ottaa käyttöön 1925.Pohjoismaiden suurin siltaonnettomuus. Korian rakenteilla olevan rautatiesillan telineiden luhistuminen, Suomen Kuvalehti, 20.10.1923, nro 42, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 15. lokakuuta – Ruotsalaisen Toll & Co:n puinen moottorialus Valborg törmäsi Viipurissa Kirkkosaaren rautatiesillan kääntöosaan vaurioittaen sitä. Törmäyksen seurauksena Saimaan kanavan liikenne keskeytyi useiksi päiviksi sillan korjaustöiden vuoksi ja rautatieliikenne häiriytyi pahasti.Puinen moottorialus seisauttaa Itä-Suomen juna- ja laivaliikenteen, Suomen Kuvalehti, 27.10.1923, nro 43, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 16. lokakuuta – Walt Disney ja hänen veljensä Roy O. Disney perustivat The Walt Disney Companyn alun perin nimellä Disney Brothers Studio. 
29. lokakuuta – Kemal Atatürk julisti Turkin tasavallan perustetuksi. Atatürkista tuli uuden tasavallan presidentti ja tasavallan uudeksi pääkaupungiksi tuli Istanbulin asemesta Ankara. 
 30. lokakuuta – Munakan rautatieonnettomuus : Seinäjoki-Vaasa-radalla Kyrönjoen ylittävä Munakan rautatiesilta vaurioitui pahoin ja useita tavaravaunuja tuhoutui kun junassa lastina ollut suuri höyrykattila tarttui sillan rakenteisiin. Rautatieliikenne radalla keskeytyi pitkäksi aikaa.Yhä uusia siltavaurioita. Munakan siltaonnettomuus, Suomen Kuvalehti, 10.11.1923, nro 45, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotMunakan rautatieonnettomuus. Oikeus vapauttanut vastaajat edesvastuusta ja tuominnut kulut asiallisten maksettavaksi., Iltalehti, 16.03.1925, nro 62, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 15.03.2025
 1. marraskuuta – Bruno Lucander perusti Suomen ensimmäisen lentoyhtiön, Aero O/Y:n (nykyinen Finnair).
   1. marraskuuta – Suomen ensimmäiset säännölliset yleisradiolähetykset alkoivat Tampereella.
 8. marraskuuta – Oluttupavallankaappaus: Adolf Hitler johti natseja epäonnistuneessa vallankaappausyrityksessä Münchenissä. Poliisi ja armeija tukahduttivat yrityksen seuraavana päivänä.
 11. marraskuuta – Erkki Karun ohjaaman Nummisuutarit-elokuvan ensi-ilta oli Helsingissä.
 1. joulukuuta – Pohjois-Italiassa Scalven laaksossa Bergamon maakunnassa Glenon padon murtumisen seurauksena syntyneissä tulvissa kuoli ainakin 356 ihmistä.
 6. joulukuuta – Pääministeri Stanley Baldwinin johtamat protektionistista tullipolitiikkaa ajaneet konservatiivit menettivät Ison-Britannian parlamentin alahuoneen vaaleissa 86 paikkaa ja enemmistöasemansa. Vaalien voittajia olivat Ramsay MacDonaldin Labour-puolue ja Herbert Henry Asquithin Liberaalipuolue.
 7. joulukuuta – SDP teki hallitukselle välikysymyksen Sosialistisen Työväenpuolueen kansanedustajien vangitsemisen vuoksi. Hallitus sai luottamuslauseen.
 21. joulukuuta – Ranskan laivaston ilmalaiva Dixmude räjähti ilmassa ja syöksyi Välimereen Sisilian rannikon edustalla. Onnettomuudessa menehtyi 50 ihmistä. Ilmalaiva oli alun perin rakennettu ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa Saksan laivastolle L 72 nimisenä ja sitä oli tarkoitus käyttää New Yorkin pommittamiseen. Sodan jälkeen se luovutettiin sotakorvauksena Ranskaan ja se teki ensilentonsa heinäkuussa 1920.
 29. joulukuuta – Matkaselkä–Suojärvi-rata valmistui vuodenvaihteessa.Suojärven radan töiden päättäjäiset, Iltalehti, 31.12.1923, nro 303, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

 Tuntematon päivämäärä 
 Seinäjoen seudulla Nurmon rajalta Ilmajoelle ulottuvalla alueella oli pahoja syystulvia runsaiden sateiden seurauksena.Seinäjoen valtavat syystulvat, Suomen Kuvalehti, 10.11.1923, nro 45, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

 Syntyneitä 
 Tammikuu–maaliskuu 
 1. tammikuuta – Valentina Cortese, italialainen näyttelijä (k. 2019)
   1. tammikuuta – Kenne Fant, ruotsalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja kirjailija (k. 2016)
   1. tammikuuta – Milt Jackson, yhdysvaltalainen jazzmuusikko (k. 1999)
1. tammikuuta – Valo Radev, bulgarialainen elokuvaohjaaja (k. 2001)
 8. tammikuuta – Larry Storch, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2022)
10. tammikuuta – Pehr-Olof Sirén, suomalainen näyttelijä (k. 1986)
11. tammikuuta – Gertrud Sigurdsen, ruotsalainen poliitikko (k. 2015)
12. tammikuuta – Eva Hemming, suomalainen näyttelijä ja tanssitaiteilija (k. 2007)
  12. tammikuuta – Alice Miller, sveitsiläinen psykologi ja kirjailija (k. 2010)
17. tammikuuta – Jussi Valtakoski, suomalainen teatteriammattilainen (k. 2010)
18. tammikuuta – Eino Lehtonen, suomalainen näyttelijä ja ohjaaja (k. 2010)
19. tammikuuta – Jean Stapleton, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2013)
22. tammikuuta – Diana Douglas, bermudalainen näyttelijä (k. 2015)
22. tammikuuta – Friedrich Zehm, saksalainen säveltäjä (k. 2007)
25. tammikuuta – Arvid Carlsson, vuoden 2000 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ruotsalainen tiedemies (k. 2018)
30. tammikuuta – Leonid Gaidai, venäläinen elokuvaohjaaja (k. 1993)
  30. tammikuuta – Ilta Liukku, suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija (k. 2003)
31. tammikuuta – Norman Mailer, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 2007)
 2. helmikuuta – Svetozar Gligorić, serbialainen shakin suurmestari (k. 2012)
 4. helmikuuta – Belisario Betancur, Kolumbian presidentti 1982–1986 (k. 2018)
 9. helmikuuta – Mary Barnes, englantilainen taidemaalari (k. 2001)
10. helmikuuta – Ahti Karjalainen, Suomen pääministeri, moninkertainen ulkoministeri ja Suomen Pankin johtaja (k. 1990)
  10. helmikuuta – Cesare Siepi, italialainen oopperalaulaja (k. 2010)
12. helmikuuta – Franco Zeffirelli, italialainen ooppera- ja elokuvaohjaaja (k. 2019)
13. helmikuuta – Charles Elwood Yeager (”Chuck Yeager”), yhdysvaltalainen lentäjä (ylitti ensimmäisenä äänennopeuden) (k. 2020)
17. helmikuuta – Hwang Jang-yop, pohjoiskorealainen poliitikko (k. 2010)
20. helmikuuta – Matti Pihlaja, suomalainen näyttelijä (k. 1973)
24. helmikuuta – Fred Steiner, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 2011)
28. helmikuuta – Charles Durning, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2012)
 9. maaliskuuta – Benito Jacovitti, italialainen sarjakuvapiirtäjä (k. 1997)
   9. maaliskuuta – Walter Kohn, vuoden 1998 Nobelin kemianpalkinnon saanut itävaltalais-yhdysvaltalainen fyysikko (k. 2016)
10. maaliskuuta – Val Logsdon Fitch, vuoden 1980 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 2015)
12. maaliskuuta – Wally Schirra, yhdysvaltalainen astronautti (k. 2007)
22. maaliskuuta – Marcel Mangel (”Marcel Marceau”), ranskalainen miimikko (k. 2007)

 Huhtikuu–kesäkuu 
 2. huhtikuuta – Gloria Henry, amerikkalainen näyttelijä (k. 2021)
 4. huhtikuuta – Gene Reynolds, amerikkalainen näyttelijä (k. 2020)
   4. huhtikuuta – Peter Vaughan, brittiläinen näyttelijä (k. 2016)
 5. huhtikuuta – Ernest Mandel, saksalais-belgialainen vallankumousteoreetikko (k. 1995)
   5. huhtikuuta – Nguyễn Văn Thiệu, Etelä-Vietnamin presidentti (k. 2001)
 9. huhtikuuta – Pia Hattara, suomalainen näyttelijä (k. 2015)
12. huhtikuuta – Aune Haarla, suomalainen radiotoimittaja (k. 1976)
13. huhtikuuta – Don Adams, yhdysvaltalainen komedianäyttelijä (k. 2005)
14. huhtikuuta – Roberto De Vicenzo, argentiinalainen golfaaja (k. 2017)
25. huhtikuuta – Francis Graham-Smith, brittiläinen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal (k. 2025)
27. huhtikuuta – Pekka Jauho, suomalainen fysiikan professori, akateemikko ja VTT:n pääjohtaja (k. 2015)
30. huhtikuuta – Ghedi Lönnberg, suomalainen näyttelijä (k. 2003)
 1. toukokuuta – Joseph Heller, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1999)
 3. toukokuuta – Pekka Haarla, suomalainen toimitusjohtaja, konsuli ja poliitikko (k. 2021)
 5. toukokuuta – Cathleen Synge Morawetz, kanadalais-yhdysvaltalainen matemaatikko (k. 2017)
10. toukokuuta – Heydər Əliyev, Azerbaidžanin presidentti (k. 2003)
16. toukokuuta – Merton Miller, vuoden 1990 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen ekonomisti (k. 2000)
20. toukokuuta – Ingvar Kjellson, ruotsalainen näyttelijä (k. 2014)
26. toukokuuta – Roy Dotrice, brittiläinen näyttelijä (k. 2017)
26. toukokuuta – James Arness, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2011)
27. toukokuuta – Heinz Alfred Kissinger (”Henry Kissinger”), vuoden 1973 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen diplomaatti (k. 2023)
  27. toukokuuta – Sumner Redstone, yhdysvaltalainen liikemies (k. 2020)
28. toukokuuta – György Ligeti, unkarilais-itävaltalainen säveltäjä (k. 2006)
  28. toukokuuta – Karl Vaino, virolainen kommunistipoliitikko (k. 2022)
29. toukokuuta – Oiva Kiiski, suomalainen näytelmäkirjailija (k. 2006)
  29. toukokuuta – Eugene Wright, yhdysvaltalainen jazzbasisti (k. 2020)
31. toukokuuta – Rainier III, Monacon ruhtinas (k. 2005)
 2. kesäkuuta – Lloyd Shapley, vuoden 2012 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen matemaatikko ja taloustieteilijä (k. 2016)
 3. kesäkuuta – Pauli Raunio, suomalainen ortopedi (k. 2000)
 4. kesäkuuta – Jukka Uunila, suomalainen urheilujohtaja (k. 2021)
 6. kesäkuuta – V. C. Andrews, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1986)
10. kesäkuuta – Aase Nordmo Løvberg, norjalainen oopperalaulaja (k. 2013)
12. kesäkuuta – Juan Arza, espanjalainen jalkapalloilija (k. 2011)

 Heinäkuu–syyskuu 
2. heinäkuuta – Wisława Szymborska, vuoden 1996 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut puolalainen runoilija, esseisti, kriitikko ja kääntäjä (k. 2012)
6. heinäkuuta – Wojciech Jaruzelski, puolalainen kenraali ja Puolan presidentti (k. 2014)
10. heinäkuuta – Arne Grimstad, norjalainen kirjailija ja toimittaja (k. 2019)
10. heinäkuuta – Hans Villius, ruotsalainen historioitsija (k. 2012)
12. heinäkuuta – Paavo Tiilikainen, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 2007)
14. heinäkuuta – René G. Favaloro, argentiinalainen sydänkirurgi (k. 2000)
17. heinäkuuta – Matti Maijala, suomalainen Keskustan kansanedustaja, pankinjohtaja ja kunnallisneuvos (k. 2007)
21. heinäkuuta – Olavi Ahonen, suomalainen näyttelijä (Tuntematon sotilas) (k. 2000)
21. heinäkuuta – Rudolph A. Marcus, vuoden 1992 Nobelin kemianpalkinnon saanut kanadalainen kemisti
22. heinäkuuta – Bob Dole, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 2021)
24. heinäkuuta – Per Erik Wahlund, ruotsalainen kirjailija (k. 2009)
1. elokuuta – Erling Stordahl, norjalainen muusikko ja vammaisaktivisti (k. 1994)
2. elokuuta – Szymon Perski (”Shimon Peres”), vuoden 1994 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Israelin presidentti (k. 2016)
9. elokuuta – Hillevi Lagerstam, suomalainen näyttelijä (k. 1998)
9. elokuuta – Marjatta Väänänen, suomalainen poliitikko, kansanedustaja ja ministeri (Keskusta) (k. 2020)
10. elokuuta – Rhonda Fleming, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2020)
13. elokuuta – Arnljot Eggen, norjalainen kirjailija (k. 2009)
13. elokuuta – Veikko Tähkä, suomalainen psykologi, psykoanalyytikko ja professori (k. 2012)
15. elokuuta – Naim Frashëri, albanialainen näyttelijä (k. 1975)
15. elokuuta – Rose Marie, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2017)
16. elokuuta – Johannes Rinne, Johannes, Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa 1987–2001 (k. 2010)
21. elokuuta – Veikko Haakana, suomalainen kirjailija (k. 2018)
23. elokuuta – Leo Leandros, kreikkalainen muusikko
25. elokuuta – Reima Pietilä, suomalainen arkkitehti (k. 1993)
29. elokuuta – Richard Attenborough, englantilainen näyttelijä (k. 2014)
30. elokuuta – Gerhard Wimberger, itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 2016)
1. syyskuuta – Rocky Marciano, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä (k. 1969)
5. syyskuuta – Jaakko Jokelin, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja (k. 1985)
9. syyskuuta – Daniel Carleton Gajdusek, vuoden 1976 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen lääketieteilijä (k. 2008)
11. syyskuuta – Sylvia van der Moer (”Petronella”), hollantilainen Lapissa toiminut kullankaivaja (k. 2014)
12. syyskuuta – Kyllikki Villa, suomalainen maailmanmatkaaja, suomentaja ja kirjailija (k. 2010)
16. syyskuuta – Sakari Jurkka, suomalainen näyttelijä (k. 2012)
20. syyskuuta – Helinä Viitanen, suomalainen näyttelijä (k. 2013)
30. syyskuuta – Max Jakobson, suomalainen diplomaatti, elinkeinoelämän vaikuttaja ja ministeri (k. 2013)

 Lokakuu–joulukuu 
 3. lokakuuta – Olli Tikka, suomalainen upseeri ja prikaatinkomentaja (k. 2012)
 4. lokakuuta – John Charles Carter (”Charlton Heston”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Ben-Hur) (k. 2008)
 5. lokakuuta – Glynis Johns, brittiläinen näyttelijä (k. 2024)
 7. lokakuuta – Osmo Harkimo, suomalainen elokuvaaja (k. 2007)
 8. lokakuuta – Reidar T. Larsen, norjalainen poliitikko (k. 2012)
 10. lokakuuta – Nicholas Parsons, brittiläinen televisio- ja radiojuontaja ja näyttelijä (k. 2020)
   10. lokakuuta – Murray Walker, brittiläinen Formula 1 -selostaja (k. 2021)
13. lokakuuta – Helena Eeva (”A. Kajo”, ”Helen Neva”, ”L. Suolakivi”, ”Arvi Tarvainen”, ”Asser Tervasmäki”, ”Tjärbacka”, ”Aarne Torniainen”), suomalainen iskelmäsanoittaja (k. 1960)
18. lokakuuta – Elisabeth Schweigaard Selmer, norjalainen poliitikko (k. 2009)
29. lokakuuta – Roy Lichtenstein, yhdysvaltalainen pop-taiteilija (k. 1997)
 4. marraskuuta – Gunvor Sandkvist, suomalainen näyttelijä (k. 2014)
 6. marraskuuta – Armas Vainio, suomalainen kuvataiteilija ja taiteilijaprofessori (k. 2003)
 8. marraskuuta – Jack Kilby, vuoden 2000 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen keksijä ja insinööri (k. 2005)
12. marraskuuta – Poul Søgaard, tanskalainen poliitikko (k. 2016)
16. marraskuuta – Kantha Rao, intialainen näyttelijä (k. 2009)
18. marraskuuta – Alan Shepard, yhdysvaltalainen astronautti (k. 1998)
20. marraskuuta – Nadine Gordimer, vuoden 1991 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut eteläafrikkalainen kirjailija (k. 2014)
 23. marraskuuta – Reto Perl, sveitsiläinen jääkiekkoilija ja olympiamitalisti (k. 1987)
25. marraskuuta – Mauno Koivisto, Suomen tasavallan presidentti 1982–1994 (k. 2017)
30. marraskuuta – Antti Suviranta, suomalainen lakimies ja professori (KHO:n presidentti) (k. 2008)
 1. joulukuuta – Maurice de Bevere (”Morris”), belgialainen sarjakuvapiirtäjä (k. 2001)
 2. joulukuuta – Maria Callas, kreikkalais-yhdysvaltalainen oopperalaulaja (k. 1977)
 2. joulukuuta – Jørgen Peder Hansen, tanskalainen poliitikko (k. 1994)
 5. joulukuuta – Vladimir Tendrjakov, venäläinen kirjailija (k. 1984)
13. joulukuuta – Philip Anderson, vuoden 1977 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko (k. 2020)
15. joulukuuta – Freeman Dyson, englantilaissyntyinen yhdysvaltalainen fyysikko ja matemaatikko (k. 2020)
 15. joulukuuta – Jon Ola Norbom, norjalainen poliitikko (k. 2020)
23. joulukuuta – James Stockdale, yhdysvaltalainen amiraali (k. 2005)
26. joulukuuta – Sakari T. Lehto, suomalainen teollisuusjohtaja ja ministeri (k. 2006)
27. joulukuuta – Péter Hajdú, unkarilainen kielitieteilijä (k. 2002)
  27. joulukuuta – Kaarlo Pitsinki, suomalainen poliitikko ja maaherra (k. 2015)
30. joulukuuta – Carl-Göran Ekerwald, ruotsalainen kirjailija (k. 2025)
  30. joulukuuta – Sara Lidman, ruotsalainen kirjailija (k. 2004)

 Kuolleita 

 Tammikuu–maaliskuu 
 3. tammikuuta – Jaroslav Hašek, tšekkiläinen kirjailija ja humoristi (s. 1883) 
 5. tammikuuta – Filadelfo Simi, italialainen taidemaalari (s. 1849)
 6. tammikuuta – Nephi Anderson, yhdysvaltalainen uskonnollinen kirjailija (s. 1865)
 7. tammikuuta – Matti Tervaniemi, suomalainen kansanedustaja (s. 1859)
 8. tammikuuta – Vilppu Koskimies (”Vilppu Kaukonen”), suomalainen opettaja ja runoilija (s. 1868)
 9. tammikuuta – Katherine Mansfield, uusiseelantilainen kirjailija (s. 1888)
11. tammikuuta – Konstantin I, Kreikan kuningas 1913–1917 ja 1920–1922 (s. 1868)
  11. tammikuuta – Paul Thuneberg, suomalainen lääkäri ja Edistyspuolueen kansanedustaja (s. 1865)
12. tammikuuta – Johan Erik Stenberg, ruotsalainen arkkitehti (s. 1845)
  12. tammikuuta – Kaarle Wärri, suomalainen talonpoikaissäädyn valtiopäivämies (s. 1839)
13. tammikuuta – Alexandre Ribot, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1842)
14. tammikuuta – Zübeyde Hanım, Turkin tasavallan perustaja Mustafa Kemal Atatürkin äiti (s. 1857) 
  14. tammikuuta – Louis Richardet, sveitsiläinen ampuja ja olympiamitalisti (s. 1864)
18. tammikuuta – Heikki Ojansuu, suomalainen kielentutkija ja professori (s. 1873)
31. tammikuuta – Eligiusz Niewiadomski, puolalainen taidemaalari ja poliittinen murhaaja (teloitettiin) (s. 1869)
 3. helmikuuta – Georg von Rosen, ruotsalainen kreivi ja taidemaalari (s. 1843)
 8. helmikuuta – Bernard Bosanquet, englantilainen filosofi ja politiikan teoreetikko (s. 1848)
10. helmikuuta – Wilhelm Röntgen, vuoden 1901 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (röntgensäteily) (s. 1845)
14. helmikuuta – Uno B. Roos, suomalainen lyseon lehtori ja Suomen polaariretkikunnan havaintojentekijä (s. 1862)
22. helmikuuta – Théophile Delcassé, ranskalainen valtiomies (s. 1852)
23. helmikuuta – Damdiny Sühbaatar, mongolialainen itsenäisyys- ja vallankumoustaistelija (s. 1893)
26. helmikuuta – George Perkins, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (s. 1839)
 3. maaliskuuta – Georg von Rosen, ruotsalainen kreivi ja taidemaalari (s. 1843)
 6. maaliskuuta – Erik Karlsson-Ramsdahl, suomenruotsalainen runoilija (s. 1875)
 8. maaliskuuta – Frans Johan Valbäck, suomenruotsalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1852)
   8. maaliskuuta – Johannes van der Waals, vuoden 1910 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut alankomaalainen fyysikko ja kemisti (s. 1837)
13. maaliskuuta – Erik Alopaeus, suomalainen juristi ja ensimmäinen eduskunnan oikeusasiamies (s. 1883)
14. maaliskuuta – Henrik Wigström, suomalainen kultaseppä (s. 1862)
24. maaliskuuta – Oskar Rudolf Gauffin, suomalainen puutarhasuunnittelija (s. 1848)
26. maaliskuuta – Sarah Bernhardt, ranskalainen näyttelijätär (s. 1844)
27. maaliskuuta – James Dewar, skotlantilainen fyysikko, kemisti ja keksijä (s. 1842)
28. maaliskuuta – Michel Joseph Maunoury, ranskalainen kirjailija (s. 1847)

 Huhtikuu–kesäkuu 
 3. huhtikuuta – Alberta Falck, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1849)
 4. huhtikuuta – Juli Martov, venäläinen vallankumouksellinen ja marxismin teoreetikko (s. 1873)
   4. huhtikuuta – John Venn, brittiläinen loogikko ja filosofi (Venn-diagrammi) (s. 1834)
 5. huhtikuuta – George Edward Stanhope Molyneux Herbert (Lordi Carnarvon), englantilainen aatelismies ja amatööriegyptologi (Tutankhamonin haudan löytäjä) (s. 1866)
10. huhtikuuta – Theodor Homén, suomalainen sovelletun fysiikan professori ja kansanedustaja (s. 1858)
  10. huhtikuuta – Liam Lynch, irlantilainen kenraali, Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA) komentaja (s. 1893)
  10. huhtikuuta – August Vatanen, suomalainen työmies, agitaattori ja kansanedustaja (s. 1856)
11. huhtikuuta – Wäinö Wiljamaa, suomalainen näyttelijä (s. 1874)
13. huhtikuuta – Pentti Halttunen, suomalainen kansanrunoilija (s. 1849)
17. huhtikuuta – Bror Brenner, suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti (s. 1855)
20. huhtikuuta – Jooseppi Mustakallio, suomalainen pastori, runoilija, sanoittaja ja Suomen Lähetysseuran lähetysjohtaja (s. 1857)
  20. huhtikuuta – Olli Pajari, suomalainen kansanedustaja (s. 1860)
25. huhtikuuta – Daniil Maiorov, udmurttilainen runoilija (s. 1889)
  25. huhtikuuta – Mathilda Roslin, suomalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1837)
28. huhtikuuta – Knute Nelson, norjalaissyntyinen yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1842)
 2. toukokuuta – Mimmi Bähr, suomalainen keksijä ja kaunokirjoitustaidon kehittäjä (s. 1844)
 4. toukokuuta – Ralph McKittrick, yhdysvaltalainen golfaaja ja tennispelaaja (s. 1877)
10. toukokuuta – Vatslav Vorovski, venäläinen bolševikki ja diplomaatti (s. 1871)
13. toukokuuta – Maria Schwartzberg, suomalainen taidemaalari ja tekstiilitaiteilija (s. 1873)
14. toukokuuta – Antti William Heikkilä, suomalainen juristi ja senaattori (s. 1866)
15. toukokuuta – Charles de Freycinet, ranskalainen insinööri, poliitikko ja pääministeri (s. 1828)
17. toukokuuta – Knut Sarlin, suomalainen toimittaja ja suomentaja (s. 1882)
21. toukokuuta – Ferdinand Walsin Esterházy, ranskalainen upseeri ja vakooja (s. 1847)
23. toukokuuta – Otto Bahr Halvorsen, Norjan pääministeri (s. 1872)
29. toukokuuta – Adolf Oberländer, saksalainen pilapiirtäjä (s. 1845)
31. toukokuuta – Walther Kadow, saksalainen opettaja ja kommunisti (murhattiin) (s. 1860)
 3. kesäkuuta – Julius Johnson, suomalainen liikemies, tilanomistaja ja kauppaneuvos (s. 1845)
 4. kesäkuuta – Juan Soldevilla y Romero, espanjalainen kardinaali (s. 1843)
 7. kesäkuuta – Aksel Werner Ruusuvaara, suomalainen juristi ja senaattori (s. 1867)
 9. kesäkuuta – Takeo Arishima, japanilainen kirjailija (s. 1878)
10. kesäkuuta – Pierre Loti, ranskalainen meriupseeri ja kirjailija (s. 1850)
14. kesäkuuta – Aleksandăr Stambolijski, Bulgarian pääministeri (s. 1879)
20. kesäkuuta – Sigrid Lehrbäck, suomalainen taidemaalari (s. 1876)
22. kesäkuuta – Kaarle F. Rinne, suomalainen kirjallisuuden suomentaja (s. 1863)
24. kesäkuuta – Einar Sjöström, suomalainen arkkitehti (s. 1882)
  24. kesäkuuta – Edith Södergran, suomenruotsalainen runoilija (Dikter) (s. 1892)
26. kesäkuuta – Robert Boldt, suomalainen opettaja ja kotiseutututkimuksen uranuurtaja (s. 1861)

 Heinäkuu–syyskuu 
 7. heinäkuuta – Karl Alfred Lundqvist, suomalainen kirjailija ja suomentaja (s. 1858)
 9. heinäkuuta – William R. Day, yhdysvaltalainen lakimies ja diplomaatti (s. 1849)
11. heinäkuuta – Kalle Myllylä, suomalainen valtiopäivämies ja kansanedustaja (s. 1844)
15. heinäkuuta – Semjon Alapin, liettualais-venäläinen shakinpelaaja ja avausteorioitsija (s. 1856)
  15. heinäkuuta – Henry Hoyle Howorth, brittiläinen poliitikko, lakimies ja tieteilijä (s. 1842)
  15. heinäkuuta – Wilhelm Jerusalem, itävaltalainen filosofi (s. 1854)
19. heinäkuuta – Daniel Nyblin, norjalaissyntyinen suomalainen valokuvaaja (s. 1856)
  19. heinäkuuta – Aksel Törnudd, suomalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi (s. 1874)
20. heinäkuuta – José Doroteo Arango Arámbula (”Pancho Villa”), meksikolainen kenraali (s. 1878)
23. heinäkuuta – Charles Dupuy, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1851)
28. heinäkuuta – Pontus Fahlbeck, ruotsalainen historioitsija ja valtiotieteilijä (s. 1850)
30. heinäkuuta – Mikko Knuutila, suomalainen valtiopäivämies ja kansanedustaja (s. 1847)
 1. elokuuta – Juho Keski-Pukkila, suomalainen puukkojunkkari (s. 1885)
 2. elokuuta – Warren G. Harding, Yhdysvaltain presidentti (s. 1865)
 9. elokuuta – Bertha Paulig, suomalainen toimitusjohtaja (s. 1857)
10. elokuuta – Agostino Richelmy, italialainen kardinaali (s. 1850)
  10. elokuuta – Joaquín Sorolla, espanjalainen taidemaalari (s. 1863)
16. elokuuta – Karl Nordström, ruotsalainen taidemaalari (s. 1855)
19. elokuuta – Frans Klemetti, suomalainen Etsivän keskuspoliisin päällikkö (s. 1886)
  19. elokuuta – Vilfredo Pareto, italialais-ranskalainen yhteiskunta- ja taloustieteilijä, sosiologi ja filosofi (s. 1848)
21. elokuuta – Johan Viktor Myllykorpi, suomalainen saarnaaja ja arkkiveisujen tekijä (s. 1861)
27. elokuuta – Georges de la Chapelle, ranskalainen tennispelaaja (s. 1868)
 8. syyskuuta – Santeri Louhelainen, suomalainen mylläri, toimitsija ja SDP:n kansanedustaja (s. 1878)
10. syyskuuta – Gerhard Sohlberg, suomalainen arkkitehti (s. 1862)
11. syyskuuta – Ole Østmo, norjalainen ampuja ja olympiamitalisti (s. 1866)
12. syyskuuta – Zhang Xun, kiinalainen kenraali (s. 1854)
13. syyskuuta – Juho Raappana, suomalainen asianajaja ja päätoimittaja (s. 1869)
14. syyskuuta – Ernst Lagus, suomalainen valtiopäivämies ja kirjailija (s. 1859)
16. syyskuuta – Noe Itō, japanilainen anarkisti, kirjailija, toimittaja ja yhteiskuntakriitikko (s. 1895)
18. syyskuuta – Yrjö Mäkelin, suomalainen suutari, toimittaja ja poliitikko (s. 1875)
23. syyskuuta – John Morley, brittiläinen liberaalipoliitikko ja elämäkertakirjailija (s. 1838)
  23. syyskuuta – Mihail Stahovitš, venäläinen poliitikko ja runoilija, Suomen kenraalikuvernööri 1917 (s. 1861)
26. syyskuuta – Aubrey Herbert, brittiläinen diplomaatti ja tiedustelu-upseeri (s. 1880)

 Lokakuu–joulukuu 
 6. lokakuuta – Oscar Browning, englantilainen kirjailija, historioitsija ja akateemikko (s. 1837)
 9. lokakuuta – Henry Markham, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (s. 1840)
   9. lokakuuta – Tommaso Salvadori, italialainen eläin- ja lintutieteilijä (s. 1835)
13. lokakuuta – Herman Adolf Printz, suomalainen insinööri, paperimestari, kasvien keräilijä ja puutarhaviljelyjen harrastaja (s. 1849)
16. lokakuuta – Naima Jakobson, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1866)
  16. lokakuuta – Lev Tihomirov, venäläinen vallankumouksellinen narodnikki (s. 1852)
18. lokakuuta – Achilles Christides, kreikkalais-suomalainen liikemies ja tupakkatehtailija (s. 1863)
19. lokakuuta – Lúcio Antunes de Souza, brasilialainen katolinen piispa (s. 1863)
  19. lokakuuta – John Österholm, suomalainen jalkapalloilija (s. 1896)
22. lokakuuta – Victor Maurel, ranskalainen oopperalaulaja (s. 1848)
27. lokakuuta – Petrus Nordmann, suomenruotsalainen kirjailija, lehtori ja kansanvalistaja (s. 1858)
28. lokakuuta – Stojan Protić, serbialainen poliitikko ja toimittaja, Jugoslavian pääministeri (s. 1857)
29. lokakuuta – Betty Elfving (”Aura”), suomalainen kirjailija (s. 1837)
30. lokakuuta – Andrew Bonar Law, brittiläinen konservatiivipoliitikko ja pääministeri (s. 1858)
 2. marraskuuta – Lawrence Pentland, kanadalainen haavipalloilija ja olympiavoittaja (s. 1879)
10. marraskuuta – Waldemar Aspelin, suomalainen arkkitehti (s. 1854)
  10. marraskuuta – Julia de Cock-Stigzelius, suomalainen taidemaalari (s. 1840)
14. marraskuuta – Ernst August, Hannoverin kruununprinssi ja kruununtavoittelija (s. 1845)
15. marraskuuta – Pierina Legnani, italialainen balettitanssija (s. 1863)
  15. marraskuuta – Mohammad Yaqub Khan, Afganistanin emiiri 1879 (s. 1849)
17. marraskuuta – Eduard Bornhöhe, virolainen kirjailija (s. 1863)
22. marraskuuta – Ernst Debes, saksalainen kartografi (s. 1840)
24. marraskuuta – Vilmos Batthyány, slovakialainen katolinen arkkipiispa (s. 1870)
26. marraskuuta – Vladimir von Boeckmann, venäläinen ratsuväenkenraali, Suomen kenraalikuvernööri 1908–1909 (s. 1848)
27. marraskuuta – Tage Reedtz-Thott, Tanskan pääministeri 1894–1897 (s. 1839)
30. marraskuuta – Tommy Phillips, kanadalainen jääkiekkoilija (s. 1883)
 2. joulukuuta – Tomás Bretón, espanjalainen säveltäjä (s. 1850)
   2. joulukuuta – Robert Tigerstedt, suomalainen fysiologian tutkija ja lääkäri (s. 1853)
 4. joulukuuta – H. R. Helin, suomalainen arkkitehti (s. 1868)
11. joulukuuta – Kata Dalström, ruotsalainen kirjailija ja työväenliikkeen agitaattori (s. 1858)
12. joulukuuta – Anton Franck, suomalainen teatterinjohtaja ja näytelmäkirjailija (s. 1858)
  12. joulukuuta – Raymond Radiguet, ranskalainen kirjailija (s. 1903)
13. joulukuuta – Johan Kortman, suomalainen kuvataiteilija (s. 1858)
15. joulukuuta – Alexander Uexküll-Gyllenband, venäjänsaksalainen filosofi (s. 1864)
22. joulukuuta – Oskari Vuorivirta, suomalainen kansanedustaja (s. 1861)
  22. joulukuuta – K. A. Waaranen, suomalainen seminaarinlehtori ja kirjailija (s. 1849)
24. joulukuuta – Aleksandr Neverov, venäläinen kirjailija (s. 1886)
  24. joulukuuta – Gunnar Nordström, suomalainen teoreettinen fyysikko (s. 1881)
26. joulukuuta – Dietrich Eckart, saksalainen kansallissosialisti, kirjailija ja sanomalehtimies (s. 1868)
27. joulukuuta – Lluís Domènech i Montaner, katalonialainen arkkitehti (s. 1850)
  27. joulukuuta – Gustave Eiffel, ranskalainen insinööri (s. 1832)
31. joulukuuta – Édouard Jean-Marie Stephan, ranskalainen tähtitieteilijä (s. 1837)
 31. joulukuuta – Aatu Laitinen, suomalainen lestadiolainen saarnaaja, pappi ja virsirunoilija (s. 1853)

 Nobelin palkinnot 

Nobelin fysiikanpalkinto: Robert Millikan
Nobelin kemianpalkinto: Fritz Pregl
Nobelin lääketieteen palkinto: Frederick Banting ja John James Richard Macleod
Nobelin kirjallisuuspalkinto: William Butler Yeats

 Muuta 
 Elokuvavuosi 1923
 Kirjallisuusvuosi 1923
 Suomen urheilu 1923

 Viitteet 

*