1953

Vuosi 1953 oli normaalivuosi, joka alkoi torstaista. Kyllikki Saaren murhaa lukuun ottamatta vuodessa oli vähän mitään erityisiä tapahtumia, joita olisi Suomessa muisteltu enää 2000-luvun alkupuolella.

 Tapahtumia 

 tammikuu–maaliskuu 

 7. tammikuuta
 Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman ilmoitti Yhdysvalloilla olevan vetypommi.
 Presidentti J. K. Paasikivi palasi sairauslomalta hoitamaan tehtäviään.
12. tammikuuta
Oslossa perustettiin Viron pakolaishallitus.
Neuvostoliitto ilmoitti, että maassa oli paljastettu Ranskan ja Ison-Britannian tukema lääkärien salaliitto, joka tähtäsi useiden korkeiden neuvostojohtajien murhaamiseen, ja että kymmeniä lääkäreitä oli vangittu.
13. tammikuuta – Helsingin ylipormestari Eero Rydman valittiin Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikuntien kansleriksi.
14. tammikuuta – Marsalkka Tito nimitettiin Jugoslavian ensimmäiseksi presidentiksi.
15. tammikuuta – Hallitus teki päätöksen Pielisensuun kunnan liittämisestä Joensuun kaupunkiin vuoden 1954 alussa.
20. tammikuuta – Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhowerin (1953–1961) virkakausi alkoi.
24. tammikuuta
Unkari sai suoritetuiksi loppuun sotakorvauksensa Neuvostoliitolle.
Suomalainen rahtihöyrylaiva S/S Tirrenia räjähti Punaisellamerellä ruumassa olleen lastin sytyttyä palamaan. Miehistö ehti poistua laivasta ennen räjähdystä.
28. tammikuuta
Neuvostoliitto syytti Tanskaa osallistumisesta ”Neuvostoliiton vastaisen sodan valmisteluihin”.
Helsingissä perustettiin Kemijoki Oy, joka sai haltuunsa valtion vesivoimaoikeudet Kemijoessa. Yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtajaksi tuli pääministeri Urho Kekkonen.
31. tammikuuta – Pohjanmeren tulvat: 1 835 kuollutta Alankomaissa, 307 Britanniassa ja satoja merellä.
11. helmikuuta
Neuvostoliitto katkaisi diplomaattisuhteet Israeliin Neuvostoliiton Tel Avivin -suurlähetystöön tehdyn pommi-iskun vuoksi.
Suomen hallitus myönsi Alankomaille tulvavahinkojen korjaamiseksi materiaalista apua 50 miljoonan markan arvosta.
13. helmikuuta – Pohjoismaiden neuvosto aloitti ensimmäisen istuntokautensa Kööpenhaminassa. Suomi ei ollut vielä mukana.
28. helmikuuta – James D. Watson ja Francis Crick ilmoittivat määrittäneensä DNA:n kemiallisen rakenteen. Tulos esitettiin 25. huhtikuuta julkaisussa ”Molecular structure of nucleic acids: a structure for deoxyribose nucleic acid”.
 1. maaliskuuta – Josif Stalin sai sairauskohtauksen vietettyään iltaa muiden Neuvostoliiton johtajien – Lavrenti Berijan, Georgi Malenkovin, Nikolai Bulganinin ja Nikita Hruštšovin – kanssa.
 5. maaliskuuta – Josif Stalin kuoli.
 6. maaliskuuta – Georgi Malenkov nousi Neuvostoliiton päämieheksi ja kommunistipuolueen pääsihteeriksi Stalinin kuoleman jälkeen. Lopullisesti valtakamppailun voitti lopulta Nikita Hruštšov.
14. maaliskuuta – Antonín Novotný nimitettiin Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen pääsihteeriksi.
22. maaliskuuta – Länsi-Saksa avasi kaupallisen edustuston Helsingissä.
25. maaliskuuta – ”Lari-verilöyly” Keniassa, Mau Mau -kapinalliset surmasivat 150 kikujua.
26. maaliskuuta – Jonas Salk ilmoitti rokotteesta poliota vastaan.
31. maaliskuuta – YK:n turvallisuusneuvosto päätti esittää ruotsalaisen diplomaatin Dag Hammarskjöldin valintaa YK:n uudeksi pääsihteeriksi tehtävästä eronneen Trygve Lien tilalle.

 huhtikuu–kesäkuu 

 3. huhtikuuta – Sekatyömies Väinö Kilpiäinen surmasi neljä ihmistä ryöstön yhteydessä Soson Seisakkeella Muhoksella.
 4. huhtikuuta – Neuvostoliitossa vapautettiin Stalinin käskystä tammikuussa vangitut lääkärit, koska heihin kohdistettuja syytteitä ei ollut pystytty näyttämään toteen. Kaikki syytetyt lääkärit olivat olleet juutalaisia.
 7. huhtikuuta – Dag Hammarskjöld valittiin Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeriksi.
16. huhtikuuta – Merenkulkuneuvos Antti Wihuri perusti nimeään kantavan kansainvälisten palkintojen rahaston.
17. huhtikuuta – Ylioppilaskunnan Laulajat vietti 70-vuotisjuhliaan.
25. huhtikuuta – Ylioppilas Teija Sopanen valittiin Suomen Neidoksi ravintola Kalastajatorpalla Helsingissä.
29. huhtikuuta – Erik Blombergin ohjaama Valkoinen peura palkittiin Cannesin elokuvajuhlilla parhaana taruaiheisena elokuvana. Elokuvan naispääosan esittäjä, Blombergin puoliso Mirjami Kuosmanen, voitti parhaan naisnäyttelijän palkinnon.
4. toukokuuta – Vuoden 1952 Miss Universumiksi valitun Armi Kuuselan ilmoitettiin solmineen avioliiton filippiiniläisen liikemiehen Virgilio Hilarion kanssa Japanin pääkaupungissa Tokiossa. He asettuivat asumaan Filippiinien pääkaupunkiin Manilaan.
7. toukokuuta – Tukholman kaupunki aloitti 700-vuotisjuhliensa vieton.
 8. toukokuuta – Suomessa alkoivat jälleen sodista lähtien keskeytyksissä olleet reservin kertausharjoitukset.
 9. toukokuuta – Ranska suostui Kamputsean väliaikaiseen itsenäisyyteen kuningas Norodom Sihanoukin alaisuudessa.
10. toukokuuta – Itäsaksalaisen Chemnitzin kaupungin nimi muutettiin Karl-Marx-Stadtiksi.
17. toukokuuta – Kyllikki Saari nähtiin viimeisen kerran elossa Isojoella.
22. toukokuuta – Eduskunta päätti nostaa syytteet entisiä ministereitä Aleksi Aaltosta, Matti Lepistöä, Onni Peltosta ja Jussi Raatikaista vastaan valtakunnanoikeudessa ”salaputkijutun” vuoksi.
29. toukokuuta – Sir Edmund Hillary ja Tenzing Norgay nousivat ensi kertaa Mount Everestin huipulle.
 2. kesäkuuta – Elisabet II:n kruunajaiset Westminster Abbeyssa. Suomea kruunajaisissa edusti pääministeri Urho Kekkonen.
13. kesäkuuta – Imre Nagy nousi Unkarin pääministeriksi Mátyás Rákosin tilalle.
16. kesäkuuta – Neuvostoliitto ja Jugoslavia solmivat uudelleen diplomaattisuhteensa, jotka Neuvostoliitto oli katkaissut yksipuolisesti vuonna 1948.
17. kesäkuuta – Itä-Saksan kansannousu: Neuvostoliitto määräsi divisioonan joukkoja Itä-Berliiniin kukistamaan kapinan.
18. kesäkuuta – Egypti julistettiin tasavallaksi.
19. kesäkuuta – Yhdysvaltalainen aviopari Ethel ja Julius Rosenberg teloitettiin sähkötuolissa Sing Singin vankilassa New Yorkin osavaltiossa tuomittuina Yhdysvaltain atomisalaisuuksien välittämisestä Neuvostoliitolle. Teloitus pantiin toimeen huolimatta kansainvälisistä vastalauseista ja siitä, että pariskunnan voitiin osoittaa olleen hankkeessa mukana enintään välillisesti. Jorma O. Tiainen (toim.): Vuosisatamme Kronikka, s. 754. Jyväskylä: Gummerus, 1987.
 29. kesäkuuta – Pääministeri Urho Kekkonen esitti hallituksensa eronpyynnön.

 heinäkuu–syyskuu 

 1. heinäkuuta – Koskenkorvan viina tuli myyntiin.
 1. heinäkuuta – Valtakunnanoikeus kokoontui käsittelemään salaputkijuttua Helsingin Säätytalossa.
 9. heinäkuuta – Presidentti J. K. Paasikivi myönsi eron Kekkosen kolmannelle hallitukselle ja nimitti Kekkosen neljännen hallituksen.
10. heinäkuuta – Neuvostoliiton virallinen sanomalehti, Pravda, ilmoitti Lavrenti Berijan syrjäyttämisestä NKVD:n päällikkyydestä. Pravdan mukaan Berija oli ”toiminut ulkomaisen pääoman palveluksessa”, suosinut henkilöpalvontaa ja ”yrittänyt usuttaa ministeriönsä hallitusta vastaan”. Ulkomailla Berijan syrjäyttäminen herätti laajaa hämmästystä ja se tulkittiin oireeksi Stalinin kuoleman jälkeisestä valtataistelusta.
12. heinäkuuta – Ensimmäiset Kivi-juhlat järjestettiin Nurmijärven Palojoella.
20. heinäkuuta – Neuvostoliitto ja Israel solmivat uudelleen alkuvuonna katkenneet diplomaattisuhteensa.
26. heinäkuuta – Fidel Castro johti epäonnistuneen hyökkäyksen Moncadan parakeille Kuubassa.
27. heinäkuuta – Korean sota päättyi: Yhdysvallat, Kiinan kansantasavalta ja Pohjois-Korea solmivat aseleposopimuksen.
 1. elokuuta – Brittiläiset siirtomaat Pohjois- ja Etelä-Rhodesia sekä Njassamaa (nykyiset Sambia, Zimbabwe ja Malawi) yhdistettiin Keski-Afrikan liittovaltioksi.
18. elokuuta – Yhdysvalloissa julkistettiin eläintieteilijä Alfred Kinseyn maailmanlaajuista kohua herättänyt tutkimus naisten sukupuolikäyttäytymisestä.
19. elokuuta – ”Operaatio Ajax”: CIA auttoi syrjäyttämään Mohammed Mossadeqin hallituksen Iranissa pitääkseen šaahi Mohammad Reza Pahlaviin valtaistuimella.
20. elokuuta – Neuvostoliitto räjäytti ensimmäisen vetypomminsa.
 7. syyskuuta – Nikita Hruštšov nimitettiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean johtajaksi.
18. syyskuuta – Valtakunnanoikeus antoi päätöksensä salaputkijutussa. Matti Lepistö ja Jussi Raatikainen tuomittiin sakkoihin ja korvauksiin, Aleksi Aaltonen ja Onni Peltonen vapautettiin syytteistä.
26. syyskuuta
Sokerin säännöstely päättyi Britanniassa.
Kuvanveistäjä Lauri Leppäsen muotoilema Eino Leinon patsas paljastettiin Esplanadin puistossa Helsingissä.
28. syyskuuta – Puolan hallitus erotti ”kumouksellisesta toiminnasta” syytetyn kardinaali Stefan Wyszynskin virastaan.

 lokakuu–joulukuu 

 3. lokakuuta – Kustannusyhtiö WSOY vietti 75-vuotisjuhlaansa.
 5. lokakuuta – Porvoon edustalla Suomenlahdella vihittiin käyttöön Kalbådagrundin radio-ohjattava majakka.
 9. lokakuuta – Säveltäjä, professori Jean Sibelius sai ensimmäisen Wihurin kansainvälisten palkintojen rahaston myöntämän Sibelius-palkinnon. Kirjailija Aino Kallas sai Jenny ja Antti Wihurin rahaston tunnustuspalkinnon.
11. lokakuuta – Isojoella löydettiin 17. toukokuuta kadonneen Kyllikki Saaren ruumis suohautaan peitettynä. Isojoen kirkossa 25. lokakuuta pidettyihin hautajaisiin osallistui noin 25 000 henkilöä.
23. lokakuuta – Hallitus antoi eduskunnalle lakiesityksen vaalikauden pidentämisestä kolmivuotisesta nelivuotiseksi.
17. marraskuuta – Presidentti J. K. Paasikivi myönsi eron Kekkosen neljännelle hallitukselle ja nimitti Suomen Pankin pääjohtajan Sakari Tuomiojan muodostaman ”asiantuntijahallituksen”. Uuden hallituksen toiminnan painopisteeksi tuli talouspolitiikka.
20. marraskuuta – Kahden Machin nopeus ylitettiin ensimmäisen kerran. Edwardsin lentotukikohdasta lähteneen koekoneen, Douglas Skyrocketin ohjaimissa oli A. Scott Crossfield. Kone lähetettiin ennätyslennolleen B-29 -pommikoneesta.
21. marraskuuta – British Natural History Museum ilmoitti Piltdownin ihmisen kallon olleen väärennös.
27. marraskuuta – Hiihtäjä Veikko Hakulinen valittiin vuoden parhaaksi suomalaisurheilijaksi urheilutoimittajien äänestyksessä toisena vuonna peräkkäin.
29. marraskuuta – Ranskan laskuvarjojoukot valtasivat Điện Biên Phủn.
 4. joulukuuta – Presidentti J. K. Paasikivi nimitti pankinjohtaja, varatuomari Tor Brenningin Ahvenanmaan uudeksi maaherraksi vuoden 1954 alusta lukien. Edellinen maaherra Herman Koroleff siirtyi eläkkeelle.
 8. joulukuuta – Presidentti J. K. Paasikivi hajotti eduskunnan ja määräsi uudet vaalit pidettäviksi maaliskuussa 1954.
16. joulukuuta – Neuvostoliitto ilmoitti Lavrenti Berijan ja kuuden hänen ”rikostoverinsa” syyllistyneen maanpetokseen.
21. joulukuuta – Iranin entinen pääministeri Mohammed Mossadeq tuomittiin kolmen vuoden vankeuteen maanpetoksesta.
23. joulukuuta – Neuvostoliitto ilmoitti Lavrenti Berijan teloituksesta.
30. joulukuuta – Ensimmäiset väritelevisiot tulivat myyntiin 1 175 dollarin hintaan. Ensimmäiset väreissä lähetetyt ohjelmat olivat: Kukla, Fran and Ollie (NBC) ja The Colgate Comedy Hour with Donald O'Connor (RCA).
31. joulukuuta – Sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan (SOTEVA) toiminta päättyi virallisesti.

 tuntematon päivämäärä 

Ensimmäinen Corvette esiteltiin Motorama Show’ssa
joulukuu – Ensimmäinen PlayboyPlayboy-lehti ilmestyi.

Ensimmäinen Tekniikan Maailma -lehti ilmestyi.
Ensimmäinen James Bond -kirja Casino Royale ilmestyi.
Suomen ainoa, Orivedellä toiminut leprasairaala suljettiin.

 Syntyneitä 
 tammikuu–maaliskuu 
 1. tammikuuta – Philippe Douste-Blazy, ranskalainen poliitikko
 3. tammikuuta – Peter Taylor, englantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
 5. tammikuuta – Pamela Sue Martin, yhdysvaltalainen näyttelijä (Dynastia)
 6. tammikuuta – Malcolm Young, australialainen kitaristi ("AC/DC") (k. 2017)
15. tammikuuta – Kent Hovind (”Dr. Dino”), yhdysvaltalainen kreationisti
16. tammikuuta – Reinhard Jirgl, saksalainen kirjailija
21. tammikuuta – Paul Allen, yhdysvaltalainen yrittäjä (toinen Microsoftin perustajista) (k. 2018)
22. tammikuuta
Hillevi Aalto, suomalainen muotitaiteilija (k. 2009)
Jürgen Pommerenke, saksalainen jalkapalloilija
24. tammikuuta – Kalervo Halonen (”Kassu Halonen”), suomalainen muusikko ja lauluntekijä
25. tammikuuta – Roger Steptoe, brittiläinen säveltäjä
26. tammikuuta – Anders Fogh Rasmussen, tanskalainen poliitikko, Naton pääsihteeri ja Tanskan ent. pääministeri
27. tammikuuta – Frank Augustyn, kanadalainen balettitanssija
28. tammikuuta – Tapio Raatikainen, suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja
30. tammikuuta – Salvador Nasralla, hondurasilainen poliitikko
 4. helmikuuta – Jerome Powell, yhdysvaltalainen juristi, Federal Reserve Systemin pääjohtaja
 6. helmikuuta – Elisabeth Öhman, ruotsalais-suomalainen näyttelijä
 7. helmikuuta – Astrid Assefa, ruotsalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja
11. helmikuuta
Roxolana Roslak, ukrainalais-kanadalainen oopperalaulaja
Raija Siekkinen, suomalainen kirjailija (k. 2004)
14. helmikuuta – Ilkka Hanski, suomalainen ekologi ja tieteen akateemikko (k. 2016)
16. helmikuuta – Jaakko Teppo, suomalainen kansantaiteilija, trubaduuri ja satiirikko (k. 2024)
17. helmikuuta – Pertti Karppinen, suomalainen soutaja (kolminkertainen olympiavoittaja)
19. helmikuuta – Cristina Fernández de Kirchner, Argentiinan presidentti 2007–2015
20. helmikuuta – Jorma Pitkämäki, Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja (k. 2016)
21. helmikuuta – William Petersen, yhdysvaltalainen näyttelijä, televisio- ja elokuvatuottaja
25. helmikuuta – José María Aznar, Espanjan pääministeri 1996–2004
27. helmikuuta – Martti Korhonen, suomalainen poliitikko
28. helmikuuta – Paul Krugman, vuoden 2008 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä
 3. maaliskuuta – Robyn Hitchcock, brittiläinen laulaja, lauluntekijä ja psych folk -taiteilija
  3. maaliskuuta – Josef Winkler, itävaltalainen kirjailija
 9. maaliskuuta – Aleksandr Raskatov, venäläinen säveltäjä
10. maaliskuuta – Åke Edwardson, ruotsalainen kirjailija
11. maaliskuuta – Derek Daly, irlantilainen Formula 1 -kuljettaja
12. maaliskuuta – Ronald Jeremy Hyatt (”Ron Jeremy”), yhdysvaltalainen aikuisviihdenäyttelijä
14. maaliskuuta – Lars Lilholt, tanskalainen muusikko
16. maaliskuuta
Isabelle Huppert, ranskalainen näyttelijä
Richard Stallman (”RMS”), yhdysvaltalainen ohjelmoija (vapaiden ohjelmistojen liikkeen, GNU-projektin ja Free Software Foundationin perustaja)
24. maaliskuuta – Martti-Mikael Järvinen, suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja säveltäjä

 huhtikuu–kesäkuu 
 1. huhtikuuta
 Oliver Ivanovitš, kosovolainen serbipoliitikko (k. 2018)
 François Papineau-Couture, kanadalainen soitinrakentaja ja huilisti
 2. huhtikuuta – Eivind Reiten, norjalainen poliitikko
 6. huhtikuuta – Poju Zabludowicz, suomalainen liikemies
 8. huhtikuuta – Mikko Räisänen, suomalainen toimitusjohtaja
11. huhtikuuta
Miikka Ruokanen, suomalainen professori
Guy Verhofstadt, Belgian pääministeri
Andrew Wiles, brittiläinen matemaatikko
13. huhtikuuta – Brigitte Macron, Ranskan presidentti Emmanuel Macronin puoliso
23. huhtikuuta – Vivienne Spiteri, maltalais-kanadalainen cembalisti ja musiikkipedagogi
25. huhtikuuta – Tuomo Jormakka, suomalainen jääkiekkoilija (k. 2021)
 5. toukokuuta – Dieter Zetsche, saksalainen liikemies, Mercedes-Benzin pääjohtaja
 6. toukokuuta – Anthony Blair (”Tony Blair”), Ison-Britannian pääministeri 1997–2007
 9. toukokuuta – Timo Tapio Kojo (”Kojo”), suomalainen rock-, soul- ja funk-laulaja
11. toukokuuta – Giancarlo Flati, italialainen taiteilija ja kirurgi
15. toukokuuta – Michael Gordon Oldfield (”Mike Oldfield”), brittiläinen säveltäjä
16. toukokuuta – Pierce Brosnan, irlantilainen näyttelijä
17. toukokuuta – Perttu Vartiainen, suomalainen maantieteilijä ja professori (k. 2017)
24. toukokuuta – Alfred Molina, brittiläinen näyttelijä
25. toukokuuta – Daniel Passarella, argentiinalainen jalkapalloilija ja valmentaja
29. toukokuuta – Arto Lindsay, yhdysvaltalainen muusikko, säveltäjä ja lauluntekijä
31. toukokuuta – Pirkka-Pekka Petelius, suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja tuottaja
 1. kesäkuuta
 Xi Jinping, Kiinan presidentti
 Jorma Vokkolainen, suomalainen Vasemmistoliiton kansanedustaja (k. 2001)
 3. kesäkuuta – Loalwa Braz, brasilialainen laulaja ja lauluntekijä (k. 2017)
 7. kesäkuuta
 Colleen Camp, yhdysvaltalainen näyttelijä
 Johnny Clegg, eteläafrikkalainen muusikko (k. 2019)
 9. kesäkuuta – Calestous Juma, kenialainen tieteilijä (k. 2017)
12. kesäkuuta – Tess Gerritsen, yhdysvaltalainen jännityskirjailija
13. kesäkuuta – Atso Almila, suomalainen kapellimestari ja säveltäjä
20. kesäkuuta – Harri Nykänen, suomalainen rikostoimittaja ja kirjailija (k. 2023)
21. kesäkuuta – Benazir Bhutto, Pakistanin kaksinkertainen pääministeri (k. 2007)
22. kesäkuuta – Cyndi Lauper, yhdysvaltalainen säveltäjä, poplaulaja, näyttelijä ja filantrooppi
24. kesäkuuta – William Moerner, vuoden 2014 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fysikaalinen kemisti
26. kesäkuuta – Robert Davi, yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja ohjaaja
28. kesäkuuta – Simo Rundgren, suomalainen keskustalainen poliitikko

 heinäkuu–syyskuu 
1. heinäkuuta – David Gulpilil, australialainen tanssija ja näyttelijä (k. 2021)
8. heinäkuuta – Sakari Kukko, suomalainen muusikko ("Piirpauke")
9. heinäkuuta
Jaakko Ilves, suomalainen viulisti ja viulumusiikin lehtori
Juho Juntunen, suomalainen pilapiirtäjä ja toimittaja
10. heinäkuuta – John Edwards, yhdysvaltalainen poliitikko
11. heinäkuuta
Leon Spinks, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja (k. 2021)
Eero Ylitalo, suomalainen tietokilpailija
13. heinäkuuta
Violeta Dinescu, romanialainen säveltäjä
Olli-Pekka Kallasvuo, suomalainen toimitusjohtaja (Nokia)
14. heinäkuuta – Beverle Buell (”Bebe Buell”), yhdysvaltalainen malli ja laulaja
15. heinäkuuta – Jean-Bertrand Aristide, Haitin kolminkertainen presidentti
20. heinäkuuta – Dave Evans, walesilais-australialainen laulaja
21. heinäkuuta – Raimo Salo, suomalainen sotakamreeri, muusikko, opistoupseeri evp.
23. heinäkuuta – Najib Razak, Malesian pääministeri
27. heinäkuuta – Esa Saarinen, suomalainen filosofi (Punk-akatemia)
29. heinäkuuta – Geddy Lee, kanadalainen muusikko
30. heinäkuuta – Anne Linnet, tanskalainen muusikko
31. heinäkuuta – Trond Brænne, norjalainen näyttelijä ja lastenkirjailija (k. 2013)
3. elokuuta – Astrid Versto, norjalainen toimittaja, televisiojuontaja ja diplomaatti
6. elokuuta
Juha Kilpiä, suomalainen kenraalimajuri
Monica Morell, sveitsiläinen iskelmätaiteilija
8. elokuuta – Nigel Mansell, englantilainen Formula 1 -kuljettaja
9. elokuuta – Jean Tirole, vuoden 2014 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut ranskalainen taloustieteen professori
11. elokuuta – Terry Gene Bollea (”Hulk Hogan”), yhdysvaltalainen show-painija ja näyttelijä (k. 2025)
14. elokuuta – James Horner, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvasäveltäjä (Titanic) (k. 2015)
15. elokuuta – Maija Hänninen, suomalainen balettitanssija ja -pedagogi
16. elokuuta – Kirsti Otsamo, suomalainen näyttelijä
17. elokuuta – Herta Müller, vuoden 2009 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut romaniansaksalainen kirjailija
25. elokuuta – Hans Christian Schmidt, tanskalainen poliitikko
27. elokuuta – Peter Stormare, ruotsalainen näyttelijä
2. syyskuuta – John Zorn, yhdysvaltalainen avantgarde-säveltäjä ja muusikko
5. syyskuuta – Jennifer Geerlings-Simons, Surinamen presidentti 2025–
6. syyskuuta – Anne Lockhart, yhdysvaltalainen näyttelijä
7. syyskuuta – Ami Aspelund, suomalainen laulaja
10. syyskuuta – Hannu Siren, suomalainen kuvanveistäjä
11. syyskuuta – Lars Haagensen ("Lars H.U.G."), tanskalainen muusikko
15. syyskuuta – Kari J. Ristolainen, suomalainen näyttelijä
17. syyskuuta – Kari Väänänen, suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja
18. syyskuuta – Yoshihiro Takahashi, japanilainen sarjakuvapiirtäjä
21. syyskuuta – Lars Saabye Christensen, norjalainen kirjailija
24. syyskuuta – Kari Nenonen, suomalainen kuntayhtymäjohtaja
27. syyskuuta – Mata Amritanandamayi Devi (”Äiti Amma”), intialainen hyväntekijä
28. syyskuuta – Otmar Hasler, Liechtensteinin pääministeri

 lokakuu–joulukuu 
 7. lokakuuta – Hector Samuel Juan Torres (”Tico Torres”), yhdysvaltalainen rumpali ("Bon Jovi")
 8. lokakuuta – Päivi Tapola, suomalainen kirjailija
12. lokakuuta – Jukka Kekkonen, suomalainen oikeushistorian ja roomalaisen oikeuden professori
14. lokakuuta – Kazumi Watanabe, japanilainen fuusiojazz-sähkökitaristi
15. lokakuuta – Kai Ekholm, Suomen Kansalliskirjaston ylikirjastonhoitaja
19. joulukuuta – Daniel Nlandu Mayi, kinshasankongolainen roomalaiskatolinen piispa (k. 2021)
22. lokakuuta – Tapani Länsiö, suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja
26. lokakuuta – Roger Allam, englantilainen näyttelijä
 2. marraskuuta – Hjallis Harkimo, suomalainen liikemies, urheilujohtaja, purjehtija ja kansanedustaja
 3. marraskuuta – Kate Capshaw, yhdysvaltalainen näyttelijä
10. marraskuuta – Maarit Hurmerinta, suomalainen laulaja
18. marraskuuta – Kath Soucie, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
23. marraskuuta – Vladimir Agopov, suomalainen säveltäjä ja musiikinopettaja
26. marraskuuta – Sinikka Nopola, suomalainen kirjailija, pakinoitsija ja kolumnisti (k. 2021)
27. marraskuuta – Lyle Mays, kanadalainen jazzpianisti
 1. joulukuuta – Victor Ambros, vuoden 2024 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen kehitysbiologi
 2. joulukuuta – Pertti Sveholm, suomalainen näyttelijä, teatteri- ja oopperaohjaaja
 8. joulukuuta – Kim Basinger, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja malli
14. joulukuuta – Tore Elias Hoel, norjalainen kirjailija
15. joulukuuta – Randy Parton, yhdysvaltalainen muusikko, näyttelijä ja liikemies (k. 2021)
17. joulukuuta – Ikue Mori, japanilainen perkussionisti, säveltäjä ja graafinen suunnittelija
18. joulukuuta – Sakari Tamminen, suomalainen yritysjohtaja
19. joulukuuta – Audrey Mildmay, brittiläinen oopperalaulaja
21. joulukuuta – Marja Manninen, suomalainen toimittaja
23. joulukuuta – Maria Vladimirovna Romanova, venäläinen suuriruhtinatar
26. joulukuuta – Toomas Hendrik Ilves, Viron presidentti
27. joulukuuta – Steven Dann, israelilainen alttoviulisti
28. joulukuuta – Ari Talkamo, suomalainen muusikko
29. joulukuuta – Gali Atari, israelilainen näyttelijä ja laulaja
30. joulukuuta – Arto Minkkinen, suomalainen teatteriohjaaja ja näyttelijä

 Kuolleita 

 tammikuu–maaliskuu 
 1. tammikuuta
 Emil Elo, suomalainen toimittaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko (s. 1879)
 Hiram King Williams (”Hank Williams”), yhdysvaltalainen country-laulaja (s. 1923)
 2. tammikuuta – Guccio Gucci, italialainen liikemies ja muotisuunnittelija (s. 1881)
10. tammikuuta – Theo Mackeben, saksalainen pianisti, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1897)
12. tammikuuta – Maja Cassel, ruotsalainen näyttelijä ja operettilaulaja (s. 1891)
29. tammikuuta – Reginald Wingate, brittiläinen kenraali, Egyptin ja Sudanin valtionhoitaja ensimmäisen maailmansodan aikana (s. 1861)
30. tammikuuta
Ernst August, Braunschweigin herttuakunnan viimeinen hallitsija 1913–1918 (s. 1887)
Johan Lindström, suomalainen lentäjä ja lentokoneenrakentaja (s. 1908)
 3. helmikuuta – Kaapre Tynni, inkerinsuomalainen opettaja ja päätoimittaja (s. 1877)
12. helmikuuta – Eino Jurkka, suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja (s. 1894)
20. helmikuuta – Vilius Storosta (”Vydūnas”), liettualainen kirjailija, runoilija ja filosofi (s. 1868)
23. helmikuuta – Francesco Saverio Nitti, italialainen poliitikko (s. 1868)
24. helmikuuta – Gerd von Rundstedt, saksalainen sotamarsalkka (s. 1875)
27. helmikuuta – Gabriel Engberg, suomalainen taidemaalari (s. 1872)
 5. maaliskuuta
 Sergei Prokofjev, neuvostoliittolainen säveltäjä (s. 1891)
 Josif Vissarionovitš Džugašvili (”Josif Stalin”), georgialainen bolševikkivallankumouksellinen ja Neuvostoliiton diktaattori (s. 1878)
 7. maaliskuuta – Juho Virtanen, suomalainen ammattientarkastaja ja kansanedustaja (s. 1870)
13. maaliskuuta – Johan Laidoner, virolainen kenraali (s. 1884)
14. maaliskuuta – Klement Gottwald, Tšekkoslovakian presidentti (s. 1896)
22. maaliskuuta – Elias Saarinen, suomalainen kirjailija (s. 1896)
24. maaliskuuta – Mary, Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaan Yrjö V:n puoliso (s. 1867)
25. maaliskuuta – Signe Vessman, ruotsalainen poliitikko (s. 1879)
30. maaliskuuta – Heikki Kekoni, suomalainen jääkärikenraali (s. 1893)
31. maaliskuuta – Jaakko Kuntola, suomalainen näyttelijä (s. 1922)

 huhtikuu–kesäkuu 
 3. huhtikuuta – Vilhelm Andersen, tanskalainen kirjallisuushistorioitsija (s. 1864)
 3. huhtikuuta – Jean Epstein, ranskalainen elokuvaohjaaja, elokuvateoreetikko ja kirjailija (s. 1897)
 4. huhtikuuta – Kaarle II, Romanian kuningas (1930–1940) (s. 1893)
 9. huhtikuuta – Hans Reichenbach, saksalais-yhdysvaltalainen tieteenfilosofi (s. 1891)
21. huhtikuuta – Reino Rauanheimo, suomalainen kirjailija (s. 1901)
 3. toukokuuta – Vihtori Mäkelä, suomalainen ratamestari ja kansanedustaja (s. 1869)
 8. toukokuuta – Edvard Merikari, suomalainen kirjailija, toimittaja ja runoilija (s. 1869)
14. toukokuuta – Tamar Abakelia, georgialainen kuvanveistäjä, lavastussuunnittelija ja kuvittaja (s. 1905)
15. toukokuuta – Armas Antila, suomalainen pappi ja kirjailija (s. 1903)
16. toukokuuta – Jean Baptiste Reinhardt (”Django Reinhardt”), belgialainen jazzmuusikko (s. 1910)
17. toukokuuta – Carl von Bardolff, itävaltaunkarilainen ja saksalainen kenraali ja kirjailija (s. 1865)
20. toukokuuta – Onni Fredrikson, suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos (s. 1885)
21. toukokuuta – Ernst Zermelo, saksalainen matemaatikko (s. 1871)
22. toukokuuta – Martti Airila, suomalainen kielitieteilijä (s. 1878)
23. toukokuuta – Edvard Pajunen, suomalainen kauppias ja kauppaketjun perustaja (s. 1888)
 27. toukokuuta – Otto Meissner, saksalainen virkamies (s. 1880)
30. toukokuuta
Emil Hurja, amerikansuomalainen poliittinen vaikuttaja, toimittaja ja kirjailija (s. 1892)
Carl Scarborough, yhdysvaltalainen autourheilija (s. 1914)
 1. kesäkuuta – Verner Thomé, suomalainen taidemaalari (s. 1878)
 5. kesäkuuta – Bill Tilden, yhdysvaltalainen tennispelaaja (s. 1893)
16. kesäkuuta – Lauri Saari, suomalainen taidemaalari (s. 1888)
19. kesäkuuta
Ethel Rosenberg, yhdysvaltalainen vakoilusta syytetty kommunisti (teloitettiin) (s. 1918)
Julius Rosenberg, yhdysvaltalainen Neuvostoliiton hyväksi toiminut vakooja (teloitettiin) (s. 1915)
30. kesäkuuta – Elsa Beskow, ruotsalainen kirjailija, kuvittaja ja taidemaalari (s. 1874)

 heinäkuu–syyskuu 
 5. heinäkuuta – Ruffo Cafiero Titta (”Titta Ruffo”, ”Leijona”), italialainen oopperalaulaja (s. 1877)
 7. heinäkuuta – Esko Hakkila, suomalainen juristi, eduskunnan oikeusasiamies, hallintoneuvos ja päätoimittaja (s. 1893)
12. heinäkuuta – Joseph Jongen, belgialainen urkuri ja säveltäjä (s. 1873)
14. heinäkuuta – Richard von Mises, itävaltalaissyntyinen matemaatikko ja fyysikko (s. 1883)
16. heinäkuuta
Hilaire Belloc, brittiläinen kirjailija ja poliitikko (s. 1870)
Veli Räsänen, suomalainen biologi ja jäkälätutkija (s. 1888)
30. kesäkuuta – Elsa Beskow, ruotsalainen kirjailija, kuvittaja ja maalari (s. 1874)
27. heinäkuuta – Arthur af Forselles, suomalainen lääkäri, professori ja poliitikko (s. 1864)
28. heinäkuuta – Nikólaos Plastíras, kreikkalainen kenraali ja Kreikan pääministeri (s. 1883)
 1. elokuuta – William Pepperell Montague, yhdysvaltalainen filosofi (s. 1873)
 8. elokuuta
 Raymond Frau, ranskalainen varieteetaiteilija ja elokuvanäyttelijä (s. 1887)
 Christian Pierre Mathiesen, norjalainen poliitikko (s. 1870)
14. elokuuta – Fredrik Ludvig Konow, norjalainen poliitikko (s. 1864)
16. elokuuta – Carl Wilhelms, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1889)
21. elokuuta – Henry Rein, suomenruotsalainen toimittaja ja lehdenkustantaja (s. 1884)
24. elokuuta – Ellen Svinhufvud, presidentti P. E. Svinhufvudin puoliso (s. 1869)
26. elokuuta
Heikki Klemetti, suomalainen kuoronjohtaja, kirjailija ja säveltäjä (Oi kallis Suomenmaa) (s. 1876)
Iivari Leiviskä, suomalainen maantieteilijä ja professori (s. 1876)
Gustaf Reuterswärd, ruotsalainen lehtimies ja upseeri (s. 1882)
Kaarlo Ruuskanen, suomalainen diplomaatti, lähetysneuvos ja liikemies (s. 1891)
27. elokuuta – Siiri Loimaranta, suomalainen opettaja ja kristillinen järjestötyöntekijä (s. 1873)
 2. syyskuuta – Iivari Leiviskä, suomalainen maantieteen professori (s. 1876)
 6. syyskuuta – J. E. Mikkola, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1899)
14. syyskuuta – Sigrid Sundgren-Schnéevoigt, suomalainen pianisti (s. 1878)
16. syyskuuta – Harald Jensen, suomalainen vuorineuvos, diplomi-insinööri ja yritysjohtaja (s. 1882)
27. syyskuuta – Antero Nyman, suomalainen diplomi-insinööri ja jalkapallovaikuttaja (s. 1893)
18. syyskuuta – Charles de Tornaco, belgialainen Formula 1 -kuljettaja (s. 1927)
21. syyskuuta – Bengt Carlson suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja (s. 1890)
24. syyskuuta
Hugo Melart, suomalainen pormestari, toimitusjohtaja ja kauppaneuvos (s. 1879)
Sergei Vinogradski, ukrainalais-venäläinen mikrobiologi (s. 1856)
27. syyskuuta – Hans Fritzsche, saksalainen lehtimies (s. 1900)
28. syyskuuta – Edwin Hubble, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (s. 1889)

 lokakuu–joulukuu 
 4. lokakuuta – Oscar Bernadotte, Ruotsin prinssi (s. 1859)
 8. lokakuuta – Nigel Bruce, brittiläinen näyttelijä (s. 1895)
12. lokakuuta – Hjalmar Hammarskjöld, Ruotsin pääministeri 1914–1917 (s. 1862)
27. lokakuuta – Eero Mäkinen, suomalainen yritysjohtaja ja ministeri (s. 1886)
30. lokakuuta – Emmerich Kálmán, unkarilaissyntyinen operettisäveltäjä (s. 1882)
 7. marraskuuta – Gustaf Strandberg, suomalainen arkkitehti (s. 1898)
 8. marraskuuta – Ivan Bunin, vuoden 1933 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut venäläinen kirjailija (s. 1870)
 9. marraskuuta
 Ibn Sa’ud, Saudi-Arabian kuningas (s. 1876)
 Dylan Thomas, walesilainen runoilija (s. 1914)
19. marraskuuta – Hugo Backmansson, suomalainen kuvataiteilija (s. 1860)
21. marraskuuta – Felice Bonetto, italialainen kilpa-autoilija (s. 1903)
23. marraskuuta – Felix Moncla, yhdysvaltalainen sotilaslentäjä (s. 1926)
25. marraskuuta – Hans Ystgaard, norjalainen poliitikko (s. 1882)
26. marraskuuta – Armas Rankka, suomalainen arkkitehti (s. 1878)
27. marraskuuta – Eugene O'Neill, vuoden 1936 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija (Pitkän päivän matka yöhön) (s. 1888)
29. marraskuuta – Hannes Teppo, suomalainen kielitieteilijä (s. 1898)
30. marraskuuta – Francis Picabia, ranskalainen avantgardetaidemaalari (s. 1879)
 5. joulukuuta – Aarne Halla, suomalainen päätoimittaja, toimitusjohtaja ja talousneuvos (s. 1895)
12. joulukuuta – Kaarlo Kallioniemi, suomalainen pikakirjoittaja, pikakirjoituksen opettaja ja oppikirjojen laatija (s. 1883)
15. joulukuuta – George White, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja Ohion kuvernööri (s. 1872)
19. joulukuuta – Robert A. Millikan, vuoden 1923 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1868)
23. joulukuuta
Lavrenti Berija, neuvostoliittolainen poliitikko (NKVD:n johtaja) (s. 1899) (teloitettiin)
Vladimir Dekanozov, neuvostoliittolainen diplomaatti ja poliitikko (s. 1898)
26. joulukuuta – David Milne, kanadalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kirjailija (s. 1882)
27. joulukuuta – Julian Tuwim, puolalainen kirjailija (s. 1894)

 Nobelin palkinnot 

Nobelin fysiikanpalkinto: Frits Zernike
Nobelin kemianpalkinto: Hermann Staudinger
Nobelin lääketieteen palkinto: Hans Krebs ja Fritz Lipmann
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Sir Winston Churchill
Nobelin rauhanpalkinto: George Marshall

 Muuta 
 Elokuvavuosi 1953
 Kirjallisuusvuosi 1953
 Musiikkivuosi 1953
 Urheiluvuosi 1953

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*