Parkano

Parkano on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

Parkanon naapurikuntia ovat Ikaalinen, Jämijärvi, Kankaanpää, Karvia, Kihniö, Kurikka ja Ylöjärvi. Entisiä naapurikuntia ovat silloiseen Ikaalisten kauppalaan vuonna 1972 liitetty Ikaalisten maalaiskunta, Kurikkaan vuonna 2016 liitetty Jalasjärvi ja Ylöjärveen vuonna 2009 liitetty Kuru.

Parkano sijaitsee Pirkanmaan, Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan maakuntien rajalla, valtateiden 3 ja 23 risteyksessä sekä Tampere–Seinäjoki-radan varrella. Kaupungin keskustasta seitsemän kilometrin päässä sijaitsee Parkanon rautatieasema. Suurin osa Parkanon kaupoista ja marketeista on siirtynyt Kolmoskeskuksen alueelle valtatie 3:n varrelle. Kaupungintalo, terveyskeskus, apteekki, pankit, matkahuolto, kirjasto, kirkko ja hautausmaa sijaitsevat Parkanon vanhassa keskustassa Parkanontien varrella. Parkano on tunnettu kone-, metalli- ja puuteollisuudesta, Parkanon paronista sekä kulttuuri- luonto- ja urheilutapahtumistaan. Kaupunkikuvaa hallitsee teräksinen vesitorni, joka on maalattu männyn väreihin. Kaupungin läpi virtaava Viinikanjoki on merkittävä virkistyskalastuskohde.

Ympäristö
Parkano sijaitsee Satakunnan, Pirkanmaan ja Pohjanmaan välisellä vedenjakajaseudulla, mikä vuoksi maisemakuva on melko karu. Leimaa-antavia ovat laajat metsät ja suot, paikoin kallioiset moreenimäet ja -selänteet, pohjois-eteläsuuntaiset harjujaksot sekä pienet koskiset joki- ja järvireitit. Kaupungin pohjoisosassa kulkee Suomenselkä. Pääosa Parkanon alueesta kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kyrösjärven reittiin, mutta länsiosastaan osittain Karvianjoen ja pohjoisosastaan Kyrönjokeen laskevan Jalasjoen vesialueeseen. Parkanon korkein maastonkohta on 201 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Alkkianvuori lähellä Karvian rajaa, matalin (87 m mpy.) sijaitsee Vääräjoen laaksossa Ikaalisten rajalla.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 6: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 89–95. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1976. .

 Perustaminen ja kuntamuodon muutokset 
alt=Parkanon vesitorni|pienoiskuva|280x280px|Teräksinen vesitorni pystytettiin Pahkalan kaupunginosaan 1970. Vesitorni on 40 metriä korkea ja vetoisuus 600 kuutiota.

alt=Parkano|pienoiskuva|280x280px|Parkano vuoden 2008 joulukuussa.
Suur-Ikaalisten pitäjä perustettiin vuonna 1641. Parkanosta muodostettiin itsenäinen seurakunta ja samalla kunta 1. toukokuuta 1867. Kauppalaksi Parkano muuttui 1. tammikuuta 1972 ja kaupungiksi 1. tammikuuta 1977. Kihniö erosi Parkanosta 1. tammikuuta 1920, jolloin siitä tuli itsenäinen kunta.

 Historia 
alt=Parkanon kirkko|pienoiskuva|280x280px|Parkanon kirkko ja kellotapuli.
Parkano on ollut osa Ikaalisten emäpitäjää n. 1640–1867 (pitäjään kuuluivat mm. Ikaalinen, Parkano, Kankaanpää, Kihniö, Jämijärvi, Karvia ja Honkajoki) ja sitä ennen osa Kyrön muinaispitäjää, jonka keskus oli Hämeenkyrö-Viljakkala. Kyrön pitäjään kuuluivat mm. Hämeenkyrö, ent. Viljakkala, ent. Kuru, Parkano, Ikaalinen, Kankaanpää, Kihniö, Jämijärvi, Karvia, Honkajoki. Kyrön pitäjä piti laajimmillaan sisällään myös ns. Pohjan Kyrön (kunnat Kyröjoensuusta Viljakkalaan). Kyrön pitäjän keskus oli Hämeenkyrö-Viljakkala mutta laajan pitäjän hallinnan vaikeus johti pitäjän hajautumiseen. Kyrö erottautui varhais-keskiajalla Sastamalan pitäjästä.

Parkano mainitaan asutettuna Kustaa Vaasan ajalta peräisin olevassa maakirjassa vuodelta 1540. Nimi esiintyy muodossa Parckana. Parkana-muotoon nimi kirjoitettiin vuosina 1553–1630, mutta vuodesta 1656 asti nimi on esiintynyt nykyisessä muodossaan.

Kansantarinan mukaan nimi tulee parkatusta männystä (parkkamänty), joka oli paikassa nimeltään Haaparo. Siellä Kirkkojärvestä laskeva joki yhtyy Viinikanjokeen. Puu oli erämiesten kohtaamispaikka.

Perimätiedon mukaan Parkanossa lappalaisasutus on jatkunut varsin myöhäisille ajoille,Gustaf Retzius: Finska kranier, s. 149–150. lappalaisväestön sulautuessa vähitellen valtaväestöön. Lappalaishistoriasta kertovat Parkanon seudulla edelleen monet paikannimet.

Keskiajalla Parkano oli Kyrön suurpitäjän pohjoisin kylä ja Linnanjärvelle perustettu Linna koko Satakunnan maakunnan pohjoisin talo vielä uuden ajan alussa. Pysyvä asutus seudulle tuli pääasiassa etelän suunnasta, mutta joitakin asukkaita tuli idästä savolaisten suuren asutusvirran myötä. 1600-luvun lopun nälkävuosina Parkano menetti noin neljäsosan väestöstään, jonka määräksi on arvioitu noin 200 henkeä. Paljon suurempi väestönmenetys koettiin vuonna 1868, jolloin jouduttiin hautaamaan yli 750 nälkään menehtynyttä pitäjän asukasta.

Vuonna 1796 Ikaalisten pitäjänapulaisen asuinpaikaksi määrättiin Parkano, jonne rakennettiin oma saarnahuone muutamaa vuotta myöhemmin. Parkanosta tuli Ikaalisten kappeli vuonna 1841 ja itsenäinen seurakunta vuonna 1867. Kunnallishallinto alkoi Parkanossa jo varhain, kun pitäjässä päätettiin vuonna 1866 perustaa kunnallishallitus ja -lautakunta. Parkanon kunnanvaltuusto aloitti toimintansa uuden kunnallislain nojalla vuonna 1919. Ensimmäinen parkanolainen kansanedustaja oli maanviljelijä Ivar Alanen (Kok.), joka oli eduskunnan jäsenenä vuodet 1917–1922.

Juhannuspäivänä 1928 salama iski Parkanon kirkon kellotapuliin ja siitä edelleen itse kirkkoon kesken konfirmaatiojumalanpalveluksen. Ääriään myöten täydessä kirkossa syntyi pakokauhu, jossa yksi ihminen sai surmansa välittömästi ja kolme kuoli saamiinsa vammoihin myöhemmin. Loukkaantuneita oli useita kymmeniä. Rankkasade sammutti kuitenkin palonalun. Tapaus herätti valtakunnallistakin huomiota.

Jatkosodan jälkeen Parkanoon asutettiin Kaukolan siirtoväkeä.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1951, s. 127. Helsinki: Otava, 1950.
alt=Parkanon sankarihaudat, kuvattu 2012|pienoiskuva|280x280px|Parkanon keskustan hautausmaan sankarihautoja
Parkano oli pinta-alaltaan Turun ja Porin läänin suurin kunta vuoden 1993 alkuun saakka. Tällöin Parkanon ja Ikaalisten kaupungit sekä Hämeenkyrön, Kihniön, Mouhijärven ja Viljakkalan kunnat siirrettiin valtioneuvoston päätöksellä Hämeen lääniin.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1994, s. 55. Helsinki: Otava, 1993. . Läänin kannalta vaihdoksella ei ollut kovin suurta merkitystä, koska vanhat läänit lakkautettiin syyskuun alussa 1997.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1998, s. 42. Helsinki: Otava, 1997. . Edellä mainittujen kuntien sijoittumisen myöhemmin perustettuun Pirkanmaan maakuntaan vaihdos sen sijaan vaikutti.

 Parkanon kunnan-, kauppalan- ja kaupunginjohtajat 
Parkano sai ensimmäisen kunnanjohtajansa vuonna 1961.

 Väinö Toivanen 1961–1984
 Matti Linna 1984–1997
Tarmo Aarnio 1997 aloitti vt. kaupunginjohtajana
 Tarmo Aarnio 1998–2000
Kari Karjalainen 2000–2006
Jarkko Malmberg 2006–2013
Jari Heiniluoma 2013–2022
Aki Viitasaari 2022–

Kuntaliitosselvitys
Parkano on aloittanut kuntaliitosselvityksen Kankaanpään ja Jämijärven kanssa. Kankaanpäässä, Jämijärvellä ja Parkanossa järjestettiin marraskuussa 2011 mielipidekysely kuntaliitoksesta. Vain 38 % vastasi kyselyyn. Vastanneista 65 % Parkanossa vastusti ja 17 % kannatti ja 17 % ei osannut sanoa kantaansa. Uuden kaupungin nimivaihtoehtoja ovat Niinisalo, Hämeenmetsä, Pohjankangas, Hämeenkangas ja Kyrönkangas. Kuntalaisille järjestettiin mahdollisuus ehdottaa uutta nimeä muodostettavalle kaupungille. Ajateltu kuntaliitos on nyttemmin jäädytetty Parkanon jättäydyttyä sen ulkopuolelle viime hetkillä ennen lopullista asian viemistä valtioneuvostoon. Keskeisenä syynä pidettiin kuntaministeriön kantaa olla antamatta sitoumusta siitä mihin maakuntaan uusi kunta sijoittuu. Kolmen kunnan kesken oli tehty kirjallinen sopimus, että uusi kaupunkikokonaisuus hakee Pirkanmaan liiton jäsenyyttä ja kaupunginjohtaja tulee Kankaanpään kaupunginjohtajasta.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Kristilliset yhteisöt Parkanossa 
 Suomen evankelis-luterilainen kirkko, Parkanon seurakunta
 Suomen ortodoksinen kirkko, Parkanon toimialue kuuluu Tampereen ortodoksinen seurakuntaan
 Suomen helluntaiherätys, Parkanon helluntaiseurakunta
 Suomen Vapaakirkko, Parkanon Vapaaseurakunta
 Pelastusarmeija, Parkanon osasto

 Talous ja työllisyys 
Tilaston mukaan työttömyysaste on syyskuun lopusta 2017 syyskuun loppuun 2018 alentunut koko maassa 1,7 prosenttia ja tullut alas kaikissa 12 suurimmassa kaupungeissa. Parkanossa työttömyyden laskua oli yli 40 prosenttia. Vuoden 2018 syyskuun lopussa Parkanossa oli työttömänä 6,5 %.

Parkanon kaupungin vuoden 2018 tuloslaskelma toteutui huomattavasti alkuperäistä talousarviota parempana. Tulos oli lähes 1,7 miljoonaa euroa ylijäämäinen. Myös lainakanta laski.

 Liikenneyhteydet 
pienoiskuva|Parkanon rautatieasema|alt=|354x354px
Parkanosta on kehittynyt tärkeä liikenteen solmukohta. Se sijaitsee valtatie 3 (Helsinki-Tampere-Vaasa) ja valtatie 23 (Pori-Jyväskylä-Joensuu) risteyksessä sekä pääradan (Tampere–Seinäjoki) varrella. Sen lisäksi Parkanosta erkautuu seututie 332 (Parkano-Kuru) ja seututie 274 (Parkano-Karvia).

 Omalla autolla Parkanosta ajaa Tampereelle, Seinäjoelle ja Poriin noin tunnissa.
 Linja-autolla Parkanosta pääsee Tampereelle ja Seinäjoelle noin kahdessa tunnissa. Parkanosta on kaukobussiyhteydet Helsinkiin, Tampereelle, Jyväskylään, Poriin ja Vaasaan. Parkano kuuluu Tampereen läntiseen seutulippualueeseen. Matkareitit ja aikataulut löytyvät Matkahuollon aikatauluhaun avuilta.
 Onnibussilla matkustetaan Tampereelle ja Seinäjoelle noin 1,5 tunnissa. Onnibussin pysäkki on valtatie 3 varrella.
 Junamatka Tampereelle ja Seinäjoelle kestää noin 40 minuuttia. Parkanon rautatieasema sijaitsee noin 7 kilometrin päässä Parkanon keskustaajamasta. Asemalla pysähtyvät InterCity- ja Pendolino-junat. Juna-aikataulut löytyvät VR-aikatauluhausta.

Pori–Haapamäki-rata vihittiin käyttöön vuonna 1938 ja Parkanon rautatieasema valmistui vuonna 1934. Aseman nimi muutettiin Kairokoskeksi vuonna 1970. Porin ja Haapamäen välinen rataosuus on ollut pois käytöstä 1980-luvun lopulta lähtien ja se on paikoin huonossa kunnossa. Radan alueen kunnilla on ollut halukkuutta avata rata uudestaan rahtiliikenteelle vähäpäästöisillä kaasuvetureilla. Myös Porin satama on kiinnostunut radan avaamista. Kaasuvetureiden käyttö on huomattavasti taloudellisempaa ja ekologisempaa kuin dieselvetureiden. Toistaiseksi radan kunnostus uudelleen rahtiliikenteelle ei ole kannattanut.

Tampere–Seinäjoki-rata Suomen rataverkon pääradan osuus Tampereelta Parkanon kautta Seinäjoelle valmistui vuonna 1971. Rataosuus tunnetaan myös nimillä Parkanon rata ja Parkanon oikorata. Se toimii osana Helsingistä Tampereen ja Seinäjoen kautta Ouluun johtavaa päärataa, jolla kulkee tiheästi junia. Parkanon rautatieasema sijaitsee noin 7 kilometrin päässä Parkanon keskustasta. Parkanon rautatieasemaa käytetään alueella, jossa asuu lähes 100 000 ihmistä. Aseman matkustajamäärä on vuositasolla noin 90 000. Etenkin asiointi- ja työmatkaliikenne Helsinkiin ja Tampereelle on koettu tärkeäksi Pirkanmaan liiton kyselyssä vuonna 2017.

Etäisyyksiä Parkanosta 
  Helsinki 260 km
  Hämeenlinna 160 km
  Jyväskylä 175 km
  Kankaanpää 45 km
  Pori 90 km
  Seinäjoki 95 km
  Tampere 85 km
  Turku 200 km
  Vaasa 160 km
  Virrat 60 km

 Palvelut  
Parkanon kaupunki tarjoaa asukkailleen palveluita, joista suurin osa on määritelty kuntien tehtäviksi laissa: koulutus-, päiväkoti-, kulttuuri-, nuoriso-, kirjasto-, kaupunkisuunnittelu-, maankäyttö-, vedentuotanto-, energiantuotanto-, jätehuolto-, ympäristöpalvelut, sosiaali-, terveys-, palotoimi- ja pelastustoimipalvelut. Parkanossa sosiaali- ja terveyspalvelujen tuotannosta vastaa Pihlajalinna-konsernin ja Parkanon kaupungin yhteisyritys Kolmostien Terveys Oy. Palvelut on tarkoitettu henkilöille, jotka kuuluvat Parkanon ja Kihniön sosiaali- ja terveyspalveluiden piiriin.

Parkanossa toimii Parkanon ja Kihniön yhteinen asiointipiste, jossa TE-toimisto (julkiset työ- ja elinkeinopalvelut) ja Kela (Kansaneläkelaitos) tarjoavat palvelujaan. Poliisin lupa-auto palvelee passi- ja henkilökorttiasioissa Parkanon torilla. Lähin poliisiasema on Ikaalisissa.

Valtaosa Parkanon kauppapalveluista on siirtynyt vähitellen Parkanon vanhasta keskustasta Kolmoskeskus kauppakeskukseen valtatie 3:n varrelle, minne moni ohikulkijatkin voi poiketa ostoksille.

 Kirjasto 
Parkanon kaupunginkirjasto remontoitiin perusteellisesti ja avattiin uudelleen vuonna 2017. Kirjojen lainauksen rinnalla kirjasto tarjoaa elävää musiikkia ja muita tapahtumia.

 Yritystoiminta 
Parkanon yrittäjillä on noin 200 jäsenyritystä. Tarkempia tietoja löytyy yritysten kotisivuilta. Seuraavassa luettelossa on Parkanon suurimpia yrityksiä (henkilöstön määrä suluissa):

 Kolmostien Terveys Oy, Pihlajalinna-konsernin ja Parkanon kaupungin yhteisyritys (?)
 Kopar Oy, metallialan vientiyritys (62, 2017)
 FennoSteel Oy, metallialan vientiyritys (76, 2017)
 TM-Rauta Oy, terästukkuliike (17, 2023)
Aureskosken Jalostetehdas Oy Tammisto Yhtiöt, puunjalostuksen vientiyritys (noin 40, 2019)
 Suomen Tekojää Oy, jäähdytys-, ilmanvaihto ja lämpöpumppuratkaisujen vientiyritys (22, 2018)
 Sähkösuomilammi Oy, sähköasennusyritys (36, 2017)
 Siparila Oy, puuvalmisteet (?, 2023)

 Kaupunginosat 
Vuoden 2010 suoritetun Parkanon rakennetun ympäristön inventoinnin mukaisesti Parkanon kaupunginosat jakautuvat kahdeksaan osaan. Keskustan kaupunginosa on kaupungin keskellä sijaitsevan harjanteen alue ja muut kaupunginosat sijoittuvat sen ympärille.

 Ensimmäinen kaupunginosa, keskustaajama, keskusta 
 Satakunnankadun ja Keskuskadun ympäristö
 Toinen kaupunginosa, Kairokoski
 Käenmäentien ympäristö
 Kolmas kaupunginosa, Viinikka
 Aureentien ympäristö, Viinikkajoen itäpuoli
 Neljäs kaupunginosa, Kallio
 Parkanontien ympäristö Pappilankosken eteläpuolella, Heinosentien ja Niementien ympäristö
 Viides kaupunginosa, Pahkala
 Kirkkojärven eteläpuoli Vatusentien ja valtatie 3 Vaasantie välissä, Tehtaantien ympäristö
 Kuudes kaupunginosa, Vatunen
 Kirkkojärven länsipuoli, Vatusentien ja Vanhantalontien ympäristö 
 Seitsemäs kaupunginosa, Pentti
 Kirkkojärven pohjoispuoli, Pentintien, Riihihalmeentien, ja Kiveläntien ympäristö
 Kahdeksas kaupunginosa, Kissakivi
 Valtatien 23 Porintie ja Valtatie 3 Tampereentie välissä, Kissakivenkadun ja Tampereenkadun ympäristö

 Nimi Kaupunginosat Keskusta1. kaupunginosa Kairokoski / Haapanen2. kaupunginosa Viinikka3. kaupunginosa Kallio4. kaupunginosaPahkala5. kaupunginosaVatunen6. kaupunginosa Pentti7. kaupunginosa Kissakivi8. kaupunginosa Haukkala9. kaupunginosa (ei luetteloitu 2010 inventoinnissa)
Taajamarakenteen ulkopuolella olevat kohteet, Vuorijoki (Vuorijoen alue Karviantien ympäristössä), Riuttasjärvi (Uudenasemantien ja Riuttasjärven ympäristö) ja Parkanon asema (Uudenasemantien ja Parkanon rautatieaseman ympäristö)

 Kylät 
Alaskylä, Aurejärvi (Aure), Jaakkolankylä, Jokiharju, Kairokoski, Kirjaskylä, Kovesjoki, Kuivasjärvi, Lamminkoski, Lapinneva, Linnankylä, Pihlajankylä, Raivala, Sydänmaa, Vahojärvi, Viitalankylä, Vuorijärvi ja Yliskylä.  

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Parkanossa oli 6 562 asukasta, joista 4 369 asui taajamassa, 2 128 haja-asutusalueilla ja 65:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Parkanon taajama-aste on 67,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Parkanon keskustaajama.

 Oppilaitokset 
Kaupunki sulki viimeisen kyläkoulunsa Pohjois-Parkanossa vuonna 2017. Keskustaan valmistunut koulu- ja kulttuurikeskus Kaarna avasi ovensa 8. elokuuta 2019. Siellä aloitti koulunkäynnin noin 700 oppilasta ja lähes 100 henkilökunnan jäsentä. Parkanossa on peruskoulutuksen lisäksi musiikkiteatterilinjan sisältävä lukio sekä Länsi-Pirkanmaan koulutuskuntayhtymään kuuluvat ammattioppilaitos Iisakki, Ylä-Satakunnan Musiikkiopisto, Petäjä-opisto (ent. Parkanon kansalaisopisto) sekä Pirkanmaan aikuislukio. Kansalaisopisto ja aikuislukio ovat voittaneet niin opetusministeriön kuin Suomen laatupalkintoja vuosina 2003 ja 2006.

 Nähtävyydet, luontoretkeilykohteet ja tapahtumat 
Parkanossa on vakituisille ja kesäasukkaille sekä vieraille erilaisia vierailukohteita, luontoelämyksiä ja tapahtumia.

 Kulttuurikohteet 
 Parkanon kirkko on puurakenteinen ristikirkko. Kirkko otettiin käyttöön vuonna 1805. Kirkon punagraniittista muurattu kellotapuli valmistui 1889. Kirkko ja kellotapuli ovat rakennusperintölailla suojeltuja.
 Parkanon keskustan hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1805 ja sitä on myöhemmin laajennettu. Kirkkomaan laidalla sijaitseva puinen läpikäytävärakennus. Sankarihautausmaahan on haudattu 201 sankarivainajaa. Hautausmaan läheisyyteen on pystytetty kuvanveistäjä Vilho Aallon tekemä 1939-44 kaatuneiden muistomerkki ’Vartiosotilas’.
 Parkanon kotiseutumuseo toimii 1890 valmistuneessa entisessä viljamakasiinissa kirkon vieressä. Yleisölle museo avautui vuonna 1958. Museorakennuksessa on muun muassa ’Parkanon paroonin’ ja kirkkomuseon osastot sekä paikallisia esineitä.
 Parkanon metsämuseo avattiin yleisölle vuonna 1991. Se sijaitsee noin 12 kilometrin päässä keskustasta pohjoisen suuntaan. Museoalueella on näyttelyhalli, metsäkämppä, sauna, hevostalli, tukkiponttoo ja metsätyökoneita. Museon läheisyydestä löytyvät luontopolku, Messukallio, uimaranta, laavuja ja nuotiopaikkoja.
 Parkanon Seudun Automuseo avautui vuonna 2009. Museon toiminnasta vastasi Parkanon seudun Mobilistit r.y. Automuseotoiminta loppui tilojen vuokrasopimuksen päätyttyä 2018.
 Koulu- ja kulttuurikampus Kaarnasta on tulossa Parkanon uusi nähtävyys. Sen suunnittelussa on huomioitu tavoite julkisten tilojen tehokkaammasta käytöstä. Monitoimitalo soveltuu päiväaikana opiskeluun ja iltaisin ja viikonloppuisin harrastustoimintaan. Koulukampukseen sijoitetaan peruskoulu ja lukio. Sisätilat ovat muunneltavia ja kalusteet siirrettäviä. Auditorio toimii oppimistiloina, mutta myös teatteri- ja musiikkitiloina. Liikuntasalissa on salibandykenttä ja kiipeilyseinä. Koulukampus valmistuu vuonna 2019.
 Parkanon kaupunginkirjasto avattiin peruskorjattuna 2017. Suunnittelussa huomioitiin tilojen tehokas käyttömahdollisuus. Kirjastotilojen muunneltavuus mahdollistaa erilaisten tapahtumien järjestämisen: kirjallisuusaiheisia tapahtumia, peli-iltoja, livekonsertteja ja muita tapahtumia. Kirjasto toimii yhteistyössä oppimisympäristönä koulujen kanssa. Siellä järjestetään myös taidenäyttelyitä.
 Parkanon maamerkkinä toimiva vesitorni pystytettiin 1.4.1970. Kaikkiaan 40 metriä korkea, 600 kuution teräksinen vesitorni on yksi erikoisimmista Parkano Oy:n valmistamista tuotteista 
 Käenkoskikeskus on parkanolainen juhla- ja elämyspaikka noin kolmen kilometrin päässä Parkanon keskustasta. Sen tanssilava valmistui vuonna 1958 Parkanon Urheilijoiden ja Sotainvalidien Veljesliiton yhteistyönä.

 Luontoretkeilykohteet 

 Kaidatvedet kuuluvat Natura 2000 -alueeseen. Järviketjun rannat ovat kallioisia ja jylhiä. Kaidatvedet on retkeily- ja kalastusalue 10 kilometrin päässä Parkanon kaupungin keskustasta. Maisemalautta Vesipääsky risteilee Kaidoillavesillä.
 Alkkianvuori nousee 201 metrin korkeuteen meren pinnan yläpuolelle. Erikoisuutena ovat jääkauden jälkeisistä meri- ja järvivaiheista kertovat rantakivikot. Aluetta hoitaa Metsähallitus ja Järvi-Suomen Luontopalvelut. Alkkianvuori sijaitsee Kuivasjärvellä valtatie 3 länsipuolella; Parkanon keskustasta Alkkianvuorelle on matkaa noin 28 km,
 Häädetkeidas muodostuu rämesoista sekä luonnonmetsistä, josta noin kolmasosa on jo suojeltu luonnonpuistona. Häädetkeidas sijaitsee Parkano-Karviantien 274 varrella Parkanon ja Karvian rajalla, Parkanon keskustasta sinne on matkaa vajaa 24 km.
 Seitsemisen kansallispuisto on luonnonsuojelualue Ylöjärven Länsi-Aureessa ja Ikaalisten rajamailla. Siellä on merkittyjä reittejä ja luontopolkuja. Seitsemisen luontokeskus tarjoaa majoitusta kansallispuiston ulkoilu- ja retkeilymaastojen välittömässä läheisyydessä. Seitsemisen kansallispuisto on perustettu vuonna 1982 ja sitä hoitaa Metsähallitus. Parkanon keskustasta sinne on matkaa vajaa 33 km Parkano-Kurutien 332 kautta. Paroonin taival -niminen vaellusreitti kulkee Parkanosta Aurejärven kautta Seitsemisen kansallispuistoon.

 Tapahtumat 

 Toripäivä on perinteinen tapahtuma perjantaisin Parkanossa. Parkanon tori sijaitsee pääkadun varrella vanhassa keskustassa.
 Art Festivo – musiikki- ja kulttuuritapahtumaa on vietetty vuodesta 1994 lähtien Parkanossa ja Kihniössä. Tarjolla on monipuolisia elämyksiä kaikenikäisille kulttuurista kiinnostuneille.
 Pirkanmaan Erämessut on koko perheen tapahtuma Parkanossa.
Kesäisin Parkanon kaupungin keskustan puistoihin ja katujen varsille levittäytyy ITE-taidetta.
Käenkoskikeskuksen pihapiirissä sijaitsee kesäteatteri Parkka järvimaisemien lähettyvillä. Se on esittänyt vuosien saatossa lukuisia näytelmiä.

 Parkanon liikuntapaikkoja 

 Parkanon jäähallissa toimii Parkanon Kiekko ry, joka on perustettu 1983. Toiminta-ajatuksena oli tarjota lapsille ja nuorille mahdollisuuden harrastaa jääkiekkoa sekä auttaa jokaista lasta ja nuorta kehittymään toiveidensa ja kykyjensä edellyttämällä tavalla.
 Parkanon Urheilutalo rakennettiin vuonna 1978 ja peruskorjattiin 2000. Se sijaitsee Pahkalan kaupunginosassa vesitornin vieressä. Urheilutalo on liikuntapaikka, tanssipaikka, konserttipaikka ja erilaisten tapahtumien järjestyspaikka. Urheiluhallissa voi pelata erilaisia palloilulajeja tai treenata kunto- ja painonnostosalissa.
 Parkanossa on 3 urheilukenttää: Pahkalanniemi, Koulukeskus ja Viinikka.
Parkanossa on yksityisiä hevosharrastajia ja talleja. Parkanon Ratsastajat ry on aktiivinen parkanolainen vuonna 1984 alkanut ratsastusurheiluseura.
Ikaalisten Golfin maalaiskenttä sijaitsee Ikaalisten Riitialassa, noin 14 kilometrin päässä Parkanon keskustasta.

 Koskikalastus 

 Kalaisa Viinikanjoki virtaa Parkanon keskustaajaman ääressä. Joen pituus on 4 km, joista ylimmät 3 km kuuluvat Viinikanjoen erityiskalastusalueeseen. Parkanon Urheilukalastajat ry ylläpitää sen kalanhoitoa. Joen luontaiseen kalastoon kuuluvat taimenen ja kivisimpun lisäksi ahven, hauki, kuha, särkikalat, made ja kuore. Tietoa kalastusluvista ja säännöistä löytyy Parkanon Urheilukalastajien kotisivuilta.
 Vahojärven osakaskunnan alueella luvan edellyttämät kosket ovat: Vesakoski, Lierunkoski, Riihikoski ja Lehtiniemenkoski. Koskien välinen jokialueen pituus on 2 km. Tärkein saaliskala on taimen. Tietoa Vahojärven osakaskunnan alueen koskikalastusluvista Vahojärven kotisivuilta.

 Kulttuuri 
 Murre 
Parkanon alueella puhutun kielen perustana on yläsatakuntalainen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Parkanon murre kuuluu yläsatakuntalaisen murteen pohjoisryhmään, joka on lähellä eteläpohjalaisia murteita.

 Ruokakulttuuri 
Parkanon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianlihakeitto, lipeäkalakeitto, paistinjuusto ja Parkanon pernakakko.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 43. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Tunnettuja Parkanossa syntyneitä tai asuneita henkilöitä 

 Metsäjohtajat 

Hannu Raitio, ylijohtaja, FT
Gustaf Wrede af Elimä, metsänhoitaja, Parkanon paroni

 Valtiomiehet ja poliitikot 

Ivar Alanen, kansanedustaja
Aulis Juvela, kansanedustaja
 Kari Kärkkäinen, kansanedustaja
Yrjö Pulkkinen, kansanedustaja
 Tero Rönni, kansanedustaja
Walto Tuomioja, kansanedustaja
Eino Yliruusi, poliitikkoKuka kumman Eino Yliruusi. Aamulehti, 27.10.1985

 Designerit 

Kari Asikainen, sisustusarkkitehti
Pertti Hakamäki, arkkitehtiTaskinen, Rita: Suomalainen Design From Finland, Kuka kukin on, Who’s Who in Finnish Design. Helsinki: Ornamo, 1992. .
Germund Paaer, graafinen suunnittelijaKuka kukin on 1950, s. 533. Helsinki 1949.

 Kulttuurihenkilöt 

Signe Brander, valokuvaaja
Martti Katajisto, näyttelijä
Jenni Janakka, kirjoittaja ja puhetaiteilija
Anelma Järvenpää-Summanen, kirjailija
Pauli Pentti, elokuva-alan toimija
Erkki Rajamäki, bassobaritoni
Raimo Roiha, pianisti ja säveltäjä
Sinikka Räike o.s. Ylitörmä, kuvanveistäjä ja taidemaalari
Satu Salonen, tietokirjailija
Saija Varjus, tangokuningatar

 Urheilijat 

Tero Järvenpää, keihäänheittäjä
Johanna Lehtinen o.s. Risku, kestävyysjuoksija
Heikki Leppänen, yleisurheilija
Toni Rajala, jääkiekkoilija
Kai Suikkanen, jääkiekkovalmentaja
Esa Utriainen, keihäänheittäjä, valmentaja
Annmari Viljanmaa, maastohiihtäjä

 Kauneuden ammattilaiset 

Tiina Jylhä, yrittäjä

 Muut 

Raja-Jooseppi (henkilö), erakko

 Katso myös 
 Luettelo Parkanon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Parkanon kaupunki
 Parkanon kaupungin karttapalvelu 
Parkanon harrastustoiminta 
Parkanon kaupungikirjasto
Parkanon koulukampus
Parkanon Yrittäjät 
Tilastokeskus – Parkanon avainluvut

Kirjallisuutta
 Viitasalo, Väinö (toim.): Parkanon keskusalueiden kyläkirja: Parkano käsittäen Kanan, Kivelän, Raiskionrannan, Käenmäken ja Rantalan eli Pappilan. Omakustanne, 2008.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit