Lapinlahti

Lapinlahti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan keskiosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

pienoiskuva|Lapinlahden rautatieasemapienoiskuva|Lapinlahden kirkko kevätauringossa

Halosten taiteilijasuku on lähtöisin Lapinlahdelta, jonka vuoksi kunta on ottanut teemakseen taiteen ja kirkonkylällä onkin jopa kymmeniä erilaisia taidekohteita. Suomen ensimmäinen taidevalimo, Halosen taidevalimo, toimi Lapinlahdella. Halosen taidevalimossa valettiin mm. Kolmen sepän patsas ja Marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas. Halosen taidevalimon perinteitä jatkaa kaksi taidevalimoa Lapinlahdella. Lisäksi paikkakunnalla toimii Lapinlahden Lukio ja Kuvataidelukio.

Varpaisjärvi liittyi Lapinlahden kuntaan vuoden 2011 alussa.

 Maantiede 
Miltei koko kunnan läpi etelästä pohjoiseen ulottuu Iisalmen reittiin kuuluva Onkivesi. Kuntakeskus sijaitsee järven itärannalla rautatien ja valtatie 5:n varrella. Järven länsirannalla sijaitsee korkea Väisälänmäki, Pohjois-Savon kansallismaisema. Myös kunnan itäosat ovat selvästi keskiosia korkeampaa mäkimaastoa. Lapinlahti sijaitsee 58 kilometrin päässä Kuopiosta ja 24 kilometrin päässä Iisalmesta. Lapinlahdella on oma karting-rata, joka sijaitsee Humpilla.

Lapinlahden naapurikuntia ovat Iisalmi, Kuopio, Rautavaara, Siilinjärvi ja Sonkajärvi. Entisiä naapurikuntia ovat Iisalmeen liitetty Iisalmen maalaiskunta sekä Kuopioon liitetyt Maaninka ja Nilsiä.

Lapinlahden kunnassa on kaikkiaan 229 järveä. Suurimmat niistä ovat Onkivesi, Syväri ja Sälevä.

Lapinlahden alueella kokonaan tai osoittain sijaitsevia Natura-alueita ovat Älänne, Pieni Mustanselän metsä, Hirvisuo, Hukkasuo, Hangassuo-Karjalaisenmäki, Kuikkasuo ja Suurisuo sekä Kanervaharjun metsä.

 Kyliä 
Alapitkä, Heinäaho, Horsmanmäki, Humppi, Jonsa, Juminen, Karsanlahti, Karvasalmi, Kivistö, Kiukonmäki, Korpijärvi, Lahdenperä, Lappetelä, Luhi, Lukkarila, Martikkala, Mäkikylä, Mäntylahti, Nerkoo, Ollikkala, Pajujärvi, Paloinen, Petäys, Pienimäki, Pitkämäki, Puoliväli, Pällikäs, Taipale, Tölvä, Väisälänmäki

 Nähtävää 
 Alapitkän kirkko
 Alapitkän tsasouna
 Lapinlahden evankelis-luterilainen puukirkko
 Lapinlahden ortodoksinen kirkko
 Portaanpää ja lähiruokaravintola Maansuola
 Suomen Asutusmuseo, Alapitkä
 Taidekatu, Lapinlahden keskustaa kiertävä reitti, jonka varrella sijaitsevat Lapinlahden tärkeimmät taidenähtävyydet
 Taidemuseo Eemil
 Taidevalimo
 Varpaisjärven kirkko
 Väisälänmäki
 Väärnin Pappila

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Lapinlahdella oli 9 692 asukasta, joista 5 033 asui taajamissa, 4 586 haja-asutusalueilla ja 73:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Lapinlahden taajama-aste on 52,3 %. Lapinlahden taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Lapinlahden kirkonkylä 3 565 2  Varpaisjärven kirkonkylä 1 118 3  Alapitkä 350

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

 Historia 
Lapinlahden kunnan alueet kuuluivat 1700–1800-luvuilla Iisalmen emäpitäjään. Vesireitti Onkivettä pitkin oli tärkein kulkureitti, ensimmäinen kärritie valmistui 1780-luvulla. Oma pitäjänsä Lapinlahdesta tuli vuonna 1874.

1700-luvun lopulla syntyi vähitellen luterilaisen kirkon sisäinen seuraliike, herännäisyys eli körttiläisyys. Sen johtoon nousi lapinlahtelainen Paavo Ruotsalainen. Rehellisyys, ahkeruus, lukutaito ja maallistenkin asioiden hoitaminen kunnolla olivat herännäisten tärkeitä arvoja, mikä vaikutti kunnan oloihin.

Lapinlahden rukoushuone valmistui vuonna 1843, ja sen jäätyä pieneksi rakennettiin oikea kirkko joka vihittiin 1880.

Toisen maailmansodan jälkeen Lapinlahdelle sijoitettiin lähinnä salmilaisia ja suistamolaisia evakkoja. Asutustiloja muodostettiin noin 160. Tämän vuoksi Lapinlahdella on iso ortodoksivähemmistö ja Lapinlahden keskustaajamassa sijaitsee Kaikkien Pyhien kirkko, joka on rakennettu vuonna 1959 ja Alapitkän tsasouna, joka on rakennettu 1952.

Kuntaliitos Varpaisjärven kunnan kanssa toteutettiin vuoden 2011 alussa, jolloin Varpaisjärvi liitettiin Lapinlahden kuntaan.

 Hallinto 
Lapinlahden kunnanjohtajana on toiminut vuodesta 2023 Henri Ruotsalainen. Kunnanvaltuusto valitsi hänet tehtävään toukokuussa 2023.  Hänen edeltäjänsä oli Janne Airaksinen joka toimi kunnanjohtajana vuosina 2017–2023.

 Kunnanvaltuusto 

Lapinlahden kunnanvaltuustossa on 31 paikkaa. Paikat jakaantuvat kuntavaalien 2025 jälkeen seuraavasti:
 Keskusta 14 paikkaa
 Perussuomalaiset 4 paikkaa
 Kristillisdemokraatit 3 paikkaa
 Vasemmistoliitto 2 paikkaa
 SDP 3 paikkaa
 Kokoomus 2 paikkaa
 Vihreä liitto 1 paikka
 Meidän Lapinlahti 2 paikkaa

Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii kaudella 2025–2027 Anne Kumpusalo-Vauhkonen. Kunnanhallituksessa on yhdeksän jäsentä. Hallituksen puheenjohtajana toimii kaudella 2025–2027 Kari Virranta.

 Talous 
Lapinlahden kunnan alueella toimii Lapinlahden ja Varpaisjärven Yrittäjät, jotka ovat Savon Yrittäjien paikallisyhdistyksiä.Lapinlahden Yrittäjät ry Varpaisjärven Yrittäjät ry  Lapinlahden merkittävin yksittäinen työllistäjä on Valion tehdas. Muita merkittäviä työllistäjiä ovat Mellano, Lametal, Virtasen Autokori, Fine-Pine ja Lameco LHT.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksoivat Osuuskunta ItäMaito, rautakauppa Rauta-Asema JP Oy ja Lapinlahden Vesi Oy.

 Elinkeinorakenne vuonna 2015 
 Alkutuotanto  19,1 % Jalostus  25,2 % Palvelut  54,5 % Muut  1,2 %

 Väestö 

Väestönkehitys nykyisten rajojen mukaan
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Väestönkehitys Lapinlahdella
Seuraavassa taulukossa on esitetty kunnan väkiluku kunkin tilastovuoden aluejaolla.
 Vuosi Väkiluku Huomautuksia 1960  10 203 1970  8 431 1980  7 679 1990  8 070 1995  8 070 2000  7 822 2001  7 759 2002  7 657 2003  7 623   2005  7 513   2010  7 507   2011  10 386   Varpaisjärvi liittyi Lapinlahteen. 2015  9 982   2020  9 358  

 Väestön ikäjakauma 
Seuraavassa taulukossa on esitetty alle 15-vuotiaiden, 15–64-vuotiaiden ja 65 vuotta täyttäneiden osuudet väestöstä. Käytetty aluejako on 1.1.2022. tilanteen mukainen.
 Vuosi 0–14-vuotaat 15–64-vuotiaat 65 vuotta täyttäneet 1990  20,5  %  62,8  %  16,6  % 1995  20,0  %  61,4  %  18,6  % 2000  18,0  %  62,9  %  19,1  % 2005  16,6  %  62,9  %  20,5  % 2010  16,4  %  62,6  %  21,0  % 2015  15,8  %  59,5  %  24,6  % 2020  14,8  %  56,7  %  28,5  % Lähde: Tilastokeskus.

Seurakunnat
Vuden 2025 alussa Lapinlahden ev.lut seurakunnat yhdistyivät Lapinlahden-Varpaisjärven seurakunnaksi. 

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lapinlahdella oli seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Lapinlahden seurakunta
 Varpaisjärven seurakunta
Nämä seurakunnat kuuluvat Ylä-Savon seurakuntayhtymään.

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Lapinlahdella toimii Lapinlahden helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lapinlahden alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/iisalmen-ortodoksinen-seurakunta 

 Palvelut 
Lapinlahdella perusopetusta annetaan Alapitkän, Martikkalan, Matin ja Liisan, Nerkoon, Paloisten ja Varpaisjärven kouluissa. Toisen asteen yleissivistävää opetusta antaa Lapinlahden lukio ja kuvataidelukio. Portaanpään kristillinen opisto tarjoaa joitain ammatillisia koulutuksia (esimerkiksi Kasvatus- ja ohjausalan ammattitutkinto) ja mahdollisuuden lukion suorittamiseen (Portaanpään lukio).

 Tapahtumat 
Lapinlahdella on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Lapinlahdella kolme kertaa: 1924, 1929 Portaanpäässä sekä 1977.

Muita tunnettuja tapahtumia: 
 Varpaisjärven Toukotaika
 Savo Games, yleisurheilun eliittikisat
 Lapinlahden juusto- ja viinijuhlat 
 AikaTaika, syksyisin yhden päivän järjestettävä ympäri kirkonkylää pidettävien taidetapahtumien kokonaisuus
 Varpaisjärven Maalaismarkkinat
 Lapinlahden musiikkileiri
 Kansainvälinen Pasimusic-festivaali
 Varpaisjärven Yömaraton

 Urheiluseuroja 
 Lapinlahden Luistin -89
 Lapinlahden Veto
Lapa-95
SBL

 Kuuluisia entisiä tai nykyisiä lapinlahtelaisia 
 Juhani Aho, kirjailija
 Arseni, Kuopion ja Karjalan metropoliitta
 Sari Essayah, kilpakävelijä ja poliitikko
 Halosten taiteilijasuku: Anna Halonen, Antti Halonen, Arttu Halonen, Eemil Halonen, Heikki Halonen, Kalle Halonen ja Pekka Halonen
 Heikki Kauppinen (Kauppis-Heikki), kirjailija
 Paavo Kortekangas, Kuopion ja Tampereen hiippakuntien piispa
 Ilmari Kurki-Suonio, professori, syntyi Lapinlahdella
 Pasi Lyytikäinen, säveltäjä
 Liina Lång (Miina Äkkijyrkkä), taiteilija, syntyi Lapinlahdella
 Ilpo Martikainen, insinööri, yrittäjä ja Genelec Oy:n perustaja
 Jarkka Rissanen, muusikko
 Paavo Ruotsalainen, herännäisjohtaja, syntyi Lapinlahdella
 Marco Sneck, muusikko

 Ruokakulttuuri 
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Lapinlahden perinneruoiksi valittiin naurishuttu ja potattihuttu, jotka ovat veteen keitettyjä puuroja.

 Katso myös 
 Luettelo Lapinlahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Lappalaiset – lappalaiset-nimityksen historia ja vaikutus paikannimistöihin.

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Lapinlahden kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Lapinlahden avainluvut
 Lapinlahtelaisen Jari Tikkasen ylläpitämä Lapinlahti-aiheinen sivusto
 Taidemuseo Eemil
 Väärnin Pappila kotisivut
 Ateljee Galleria-Cafe Luova Puu

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit