2001

2001 (MMI) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi maanantaista.

Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 2001 kansainväliseksi rasisminvastaisuuden vuodeksi.

 Muut ajanlaskut 
Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2001 oli käärmeen vuosi.

 Tapahtumia 
 Tammikuu 
 1. tammikuuta – Tielaitoskausi Suomen yleisten teiden historiassa päättyi, jolloin tuotanto ja hallinto erotettiin lopullisesti kahdeksi erilliseksi organisaatioksi. Tielaitoksen tehtävää vastuullisena tienpitäjänä ja tienpidon tilaajana jatkoi Tiehallinto. Entinen Tielaitoksen tuotanto siirtyi Tieliikelaitoksen nimellä kilpailemaan tiealan urakoista muiden maarakennusyrittäjien kanssa.
   1. tammikuuta – Guns N’ Roses esiintyi The House of Blues -konserttihallissa Las Vegasissa ensimmäisen kerran kahdeksaan vuoteen.
   1. tammikuuta – Mikkelin maalaiskunta ja Anttolan kunta liitettiin Mikkelin kaupunkiin. Kuoreveden kunta liitettiin Jämsän kaupunkiin. Temmeksen kunta liitettiin pääosin Tyrnävän kuntaan, pienempiä osia myös Limingan, Lumijoen ja Rantsilan kuntiin.
 2. tammikuuta – Virallinen laivayhteys Kiinan ja Taiwanin välillä avattiin 50 vuoden tauon jälkeen. 
 6. tammikuuta – Yhdysvaltain kongressi puhemiehenään varapresidentti Al Gore, vahvisti George W. Bushin Yhdysvaltain vuoden 2000 kiistanalaisten vaalien voittajaksi.
   6. tammikuuta – Turun Katariinanseurakunnan kirkkoherra, teologian tohtori Samuel Salmi vihittiin Oulun hiippakunnan uudeksi piispaksi Oulun tuomiokirkossa.
 8. tammikuuta – Norsunluurannikolla tehtiin vallankaappausyritys, joka kukistettiin vielä saman päivän aikana.
10. tammikuuta – Bosnian serbitasavallan entiselle presidentille Biljana Plavšićille luettiin Haagin sotarikostuomioistuimessa syytteet kansanmurhasta, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista vuosina 1992–1995 käydyn Bosnian sodan aikana. Plavšić oli siihen saakka korkea-arvoisin oikeuteen saatu, Jugoslavian hajoamissotien aikaisista rikoksista syytetty henkilö.
12. tammikuuta – Ruotsalaisen diplomaatin Raoul Wallenbergin kohtaloa selvittänyt tutkijaryhmä julkisti raporttinsa, jonka mukaan Neuvostoliiton turvallisuuspalvelu KGB oli teloittanut Wallenbergin vuonna 1947 vakoilusta syytettynä. Ruotsi suhtautui raporttiin epäillen, koska huhuja Wallenbergin elossa olosta oli liikkunut vielä vuosikymmeniä myöhemmin. 
13. tammikuuta – 7,6 richterin maanjäristys vavisutti El Salvadoria.
15. tammikuuta – Englanninkielinen Wikipedia-projekti käynnistyi.
  15. tammikuuta – Vasemmistoliiton kansanedustaja Pentti Tiusanen myönsi M.O.T.-televisio-ohjelmassa olleensa Itä-Saksan salaisen poliisin Stasin ilmiantajana vuosina 1974–1975 opiskellessaan DDR:ssä. Puolueen puheenjohtaja Suvi-Anne Siimes moitti Tiusasen toimintaa, mutta puolue päätti pidättyä rankaisemasta häntä.
19. tammikuuta – Brittiläinen heavy metal -yhtye Iron Maiden piti uransa suurimman konsertin Rio de Janeirossa Brasiliassa. Paikalla oli seuraamassa arviolta 250 000 ihmistä. 
20. tammikuuta – George W. Bush seurasi Bill Clintonia Yhdysvaltain presidenttinä.
  20. tammikuuta – Gloria Macapagal-Arroyo vannoi virkavalan Filippiinien presidenttinä korkeimman oikeuden erotettua Joseph Estradan.
25. tammikuuta – Armenia ja Azerbaidžan hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseniksi.
26. tammikuuta – 50 vuotta vanha DC-3 putosi Venezuelassa lähellä Ciudad Bolivaria surmaten 24 ihmistä.
  26. tammikuuta – Maanjäristys Gujaratissa Intiassa surmasi yli 20 000 ihmistä.
  26. tammikuuta – Benjamin Hermansen joutui rasistisen henkirikoksen uhriksi Oslossa.
27. tammikuuta – Vasemmistoliiton kansanedustaja Jorma Vokkolainen kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen Sotkamon Vuokatissa. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli vuoden 1999 vaaleissa pudonnut Iivo Polvi.
29. tammikuuta – Tuhannet opiskelijat valtasivat Indonesian parlamentin vaatien korruptiosta syytetyn presidentti Abdurrahman Wahidin eroa.
31. tammikuuta – Skotlantilainen oikeus tuomitsi Alankomaiden Zeitsissa libyalaisen Al Ali Mohmed Al Megrahin elinkautiseen vankeuteen Lockerbien pommi-iskusta 1988 ja vapautti toisen syytetyistä.

 Helmikuu 
 1. helmikuuta – SDP:n pää-äänenkannattaja Demari muutti nimensä Uutispäivä Demariksi.
 6. helmikuuta – Likud-puolueen johtajasta Ariel Sharonista tuli Israelin pääministeri.
 9. helmikuuta – Yhdysvaltain sukellusvene USS Greeneville törmäsi japanilaiseen kalastusalukseen Ehime-Marun, joka upposi.
12. helmikuuta – NEAR Shoemaker -luotain laskeutui ensimmäisenä avaruusaluksena 433 Eros -asteroidille.
13. helmikuuta – Maanjäristys surmasi 400 ihmistä El Salvadorissa.
15.–25. helmikuuta – Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut Lahdessa.
16. helmikuuta – Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta pommittivat Bagdadin esikaupunkialuetta, kolme irakilaista sai surmansa.
20. helmikuuta – Suu- ja sorkkatautiepidemia alkoi Britteinsaarilla.
26. helmikuuta – Nizzan sopimus allekirjoitettiin, astui voimaan 1. helmikuuta 2003.
27. helmikuuta – 28 SDP:n, Vasemmistoliiton ja Vihreän liiton kansanedustajaa perusti eduskuntaan Attac-ryhmän kansainvälisten esikuvien mukaan. Ryhmän johtajaksi tuli SDP:n kansanedustaja Susanna Rahkonen ja siihen liittyi myös ulkoministeri Erkki Tuomioja.
28. helmikuuta – 13 ihmistä kuoli ja yli 70 loukkaantui junaonnettomuudessa lähellä Selbyn kaupunkia Isossa-Britanniassa. Täyttä vauhtia kulkenut pikajuna törmäsi radalle suistuneeseen henkilöautoon, minkä jälkeen vielä tavarajuna törmäsi matkustajajunaan.
  28. helmikuuta – Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001: kolme suomalaista urheilijaa jäi kiinni hemohesin käyttämisestä.

 Maaliskuu 
 1. maaliskuuta – Afganistania hallinnut Taliban-liike alkoi hävittää maan alueella olevia historiallisia Buddhan patsaita, koska ne olivat ”islamin vastaisia”.
 2. maaliskuuta – Varatuomari Timo Räty valittiin Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliiton AKT:n puheenjohtajaksi huhtikuun alusta alkaen. Räty oli aiemmin toiminut AKT:n lakimiehenä.
 3. maaliskuuta – Remonttiryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja Risto Kuisma ilmoitti palaavansa SDP:hen, josta hän oli eronnut vuonna 1997. Kuisman vuonna 1998 perustama Remonttiryhmä päätti lopettaa toimintansa vuoden 2001 lopussa.
 9. maaliskuuta – Arviolta 10 000 ihmistä kokoontui Ukrainan pääkaupungin Kiovan keskustaan vaatimaan maan presidentin Leonid Kutšman eroa.
14. maaliskuuta – Loviisan kaupunginvaltuusto hyväksyi mahdollisen uuden ydinreaktorin rakentamisen Loviisaan. Eurajoen kunnanvaltuusto teki vastaavan päätöksen 19. maaliskuuta.
22. maaliskuuta – Korkein oikeus ei myöntänyt hiihtäjä Jari Räsäselle ja Suomen Hiihtoliitolle valituslupaa hovioikeuden ratkaisusta Suomen Tietotoimistoa vastaan käydyssä oikeusjutussa.
23. maaliskuuta – Avaruusasema Mir poistettiin avaruudesta, ja se tuhoutui palatessaan Maan ilmakehään.
  23. maaliskuuta – Helsingin Finlandia-talossa järjestettiin Lotta Svärd -järjestön perustamisen 80-vuotismuistojuhla. Lottia ja 8–16-vuotiaina järjestössä toimineita pikkulottia arvioitiin olevan elossa noin 50 000–60 000.
24. maaliskuuta – Applen Mac OS X -käyttöjärjestelmän versio 10.0 julkaistiin.
26. maaliskuuta – Puolustusvoimain komentaja kenraali Gustav Hägglund valittiin Euroopan unionin sotilaskomitean puheenjohtajaksi kolmeksi vuodeksi.
29. maaliskuuta – Maailmanpankin pääsihteeri James D. Wolfensohn kakutettiin Valtioneuvoston linnassa.
  29. maaliskuuta – SanomaWSOY:n hallituksen puheenjohtaja, ministeri Aatos Erkko ilmoitti jättävänsä paikkansa. Hänen tilalleen valittiin yhtiön toimitusjohtaja, vuorineuvos Jaakko Rauramo. Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Rautakirja Oyj:n toimitusjohtaja Hannu Syrjänen.
30. maaliskuuta – Helsingin hovioikeus kovensi liikemiesveljesten Kari ja Jussi Uotin talousrikostuomioita. Kari Uoti tuomittiin kuuden vuoden ja Jussi Uoti viiden vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeuteen.

 Huhtikuu 

 1. huhtikuuta – Yhdysvaltain EP-3E-tiedustelukone törmäsi kiinalaiseen F-8-hävittäjään ja se joutui tekemään pakkolaskun Hainaniin Kiinan kansantasavaltaan. Yhdysvaltalainen miehistö pidätettiin kymmeneksi päiväksi. Kiinalainen pilotti Wang Wei sai surmansa.
   1. huhtikuuta – Jugoslavian entinen presidentti Slobodan Milošević antautui ja hänet pidätettiin kansanmurhasta syytettynä.
10. huhtikuuta – Korkein oikeus ei myöntänyt STS-Pankin entiselle pääjohtajalle Ulf Sundqvistille valituslupaa Helsingin hovioikeuden päätöksestä, jolla hänet oli kesäkuussa 2000 tuomittu ehdolliseen vankeuteen törkeästä velallisen epärehellisyydestä.
11. huhtikuuta – Lahden käräjäoikeus tuomitsi lahtelaisessa pizzeriassa tammikuussa 2000 tapahtuneen kolmen murhan tekijät elinkautisiin rangaistuksiin.
12. huhtikuuta – Neljä iltalomalla ollutta varusmiestä hukkui Turun satamassa heidän henkilöautonsa syöksyttyä satama-altaaseen. Yksi autossa olleista onnistui pelastautumaan rikkomalla auton takalasin. Varusmiehet palvelivat Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentissä.
13. huhtikuuta – Teuvalla ja Närpiössä sijainneilla turkistarhoilla päästettiin häkeistään yli 400 minkkiä. Eläinten siitoskortit tuhottiin.
17. huhtikuuta – Veikkaus Oy:n toimitusjohtaja Matti Ahde erotettiin virastaan syytettynä naispuolisten alaistensa ahdistelusta.
18. huhtikuuta – Turun hovioikeus tuomitsi niin kutsutut Euran Daltonit eli Koistisen veljekset varkauksista vankeusrangaistuksiin. Leevi ja Erkki Koistinen tuomittiin kolmeksi vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi ja Pekka Koistinen kahdeksi vuodeksi ja neljäksi kuukaudeksi ehdottomaan vankeuteen sekä Lasse Koistinen kahdeksi vuodeksi ehdolliseen vankeuteen. Veljesten maksettavaksi käräjäoikeudessa määrätyt 1,5 miljoonan markan korvaukset pysyivät ennallaan.
20. huhtikuuta – Suomen Hiihtoliitto määräsi hiihtäjät Jari Isometsän, Janne Immosen, Harri Kirvesniemen, Mika Myllylän, Milla Jauhon ja Virpi Kuitusen kahden vuoden kilpailukieltoon dopingin käytön vuoksi. Päävalmentaja Kari-Pekka Kyrö ja naisten valmentaja Jarmo Riski sekä lääkärit Pirkka Mäkelä ja Juha-Pekka Turpeinen määrättiin elinikäiseen toimitsijakieltoon.

 Toukokuu 

 5. toukokuuta – Talousrikoksista etsintäkuulutettu liikemies Peter Fryckman pidätettiin Helsingissä.
10. toukokuuta – Väentungos jalkapallopelissä surmasi 120 ihmistä Ghanassa.
12. toukokuuta – Viro voitti Kööpenhaminassa järjestetyt 46. Euroviisut.
18. toukokuuta – Teknisten Liitto (TL), Suomen Teollisuustoimihenkilöiden Liitto (STL), Rakennusteknisten ammattiliitto (RL) ja Svenska Tekniska Funktionärsförbundet i Finland (STAF) yhdistyivät uudeksi Toimihenkilöunioniksi (TU).
19. toukokuuta – Helsingissä pidettiin Attac-järjestön Suomen osaston perustava kokous.
20. toukokuuta – Peruspalveluministeri Osmo Soininvaara valittiin Vihreän liiton puheenjohtajaksi. Varapuheenjohtajiksi valittiin kansanedustaja Ulla Anttila, yhteiskuntatieteen maisteri Rosa Meriläinen ja puolueen projektipäällikkö Sulevi Riukulehto.
22. toukokuuta – Neptunuksen takainen objekti 28978 Ixion löydettiin.
24. toukokuuta – Venäläinen varusmieskarkuri Sergei Strotšinin ylitti Suomen rajan luvattomasti tavarajunassa ja tunkeutui Vainikkalassa omakotitaloon, jossa hän uhkasi aseella iäkästä pariskuntaa. Strotšinin varasti henkilöauton talon pihasta ja pakeni poliisin takaa-ajamana Luumäelle, jossa hän törmäsi valtatie 6:lla vastaan tulleeseen rekka-autoon. Törmäyksen jälkeen Strotšinin pakeni poliiseja metsään, jossa hän ampui itsensä. Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Jaakko Jonkka vaati poliisilta selvitystä siitä, oliko tapauksen aikana huolehdittu sivullisten turvallisuudesta.
25. toukokuuta – Suomen Kristillisen Liiton puoluekokouksessa päätettiin muuttaa puolueen nimi Suomen Kristillisdemokraateiksi. Puolueen puheenjohtajaksi valittiin edelleen kansanedustaja Bjarne Kallis, joka oli johtanut puoluetta vuodesta 1995.
27. toukokuuta – Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskuksen Stakesin pääjohtaja Vappu Taipale paljasti kokeilleensa koviin huumeisiin luokiteltua LSD:tä opiskeluaikoinaan 1960-luvulla. Taipaleen lausunto herätti suuren kohun ja häntä vaadittiin jopa eroamaan.
29. toukokuuta – Alejandro Toledo valittiin Perun presidentiksi.
  29. toukokuuta – Lauri Ihalainen valittiin Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön puheenjohtajaksi uudelle viisivuotiskaudelle. SAK:n puheenjohtajana vuodesta 1990 saakka toiminut Ihalainen oli noussut edellisen kautensa aikana järjestön historian pitkäaikaisimmaksi puheenjohtajaksi.

 Kesäkuu 

 1. kesäkuuta – Nepalin kuninkaallisten joukkosurma: Nepalin prinssi Dipendra surmasi vanhempansa sekä useita muita kuninkaallisen perheen jäseniä ja lopulta myös itsensä.
 3. kesäkuuta – Keravan vanhussurmat: nuorisojoukko tappoi erittäin väkivaltaisesti kaksi miestä ja vammautti vakavasti yhtä naista Keravalla.
 4. kesäkuuta – Marimekko vietti 50-vuotisjuhliaan järjestämällä muotinäytöksen Esplanadin puistossa Helsingissä.
   4. kesäkuuta – Pesäpallon sopupeliskandaalin oikeuskäsittely päättyi. Vantaan käräjäoikeus langetti 16 vankeustuomiota, joiden kesto vaihteli kolmesta kuukaudesta ja 15 vuorokaudesta viiteen kuukauteen. Neljä syytettyä tuomittiin 60 päiväsakkoon. Oikeus hylkäsi Veikkaus Oy:n yhdeksän miljoonan markan vahingonkorvausvaatimuksen, mutta tuomitsi syytetyt maksamaan Veikkaukselle pitkävedossa voittamansa rahat sekä 520 000 markan oikeudenkäynti- ja asianajokulut.
   4. kesäkuuta – Ensimmäinen M200-sarjan metrojuna otettiin matkustajien käyttöön Helsingin metrossa.
   4. kesäkuuta – Juhani Kaskeala aloitti puolustusvoimain komentajana.
 5.–9. kesäkuuta – Houstonissa Texasissa trooppinen myrsky Allison satoi puoli metriä vettä kaupungin kaduille. 22 ihmistä sai surmansa ja vahingot ylittivät viisi miljardia dollaria.
 7. kesäkuuta – Tony Blairin Työväenpuolue piti hallitusasemansa Yhdistyneen kuningaskunnan vaaleissa.
 8. kesäkuuta – Belgialainen tuomioistuin tuomitsi neljä ruandalaista pitkiin vankeusrangaistuksiin osallisuudesta vuoden 1994 Ruandan kansanmurhaan. Syytettyjen joukossa oli kaksi roomalaiskatolista nunnaa, joista toinen tuomittiin 15 ja toinen 12 vuodeksi vankeuteen.
 9. kesäkuuta – Sisäministeri Ville Itälä valittiin Kokoomuksen uudeksi puheenjohtajaksi.
11. kesäkuuta – Timothy McVeigh teloitettiin osallisuudestaan Oklahoma Cityn pommi-iskuun vuonna 1995.
13. kesäkuuta – Linja-autojen korivalmistaja Lahden Autokori esitteli uuden kaupunkibussimallinsa Lahti Scalan.
14. kesäkuuta – Vaasan hallinto-oikeus kumosi Pohjois-Suomen vesioikeuden päätöksen, jonka nojalla Kemijoki Oy oli saanut luvan Vuotoksen altaan rakentamiseksi. Kemijoki Oy haki valituslupaa Korkeimmalta hallinto-oikeudelta.
19. kesäkuuta – 23 ihmistä kuoli ja 11 haavoittui, kun Yhdysvaltain ohjus osui jalkapallokentälle Tel Afrissa pohjoisessa Irakissa.
20. kesäkuuta – Pervez Musharraf otti Pakistanin presidentin aseman.
21. kesäkuuta – Täydellinen auringonpimennys eteläisessä Afrikassa.
23. kesäkuuta – Maanjäristys vaati yli 100 ihmisen hengen Perussa. Noin tuhat ihmistä loukkaantui ja noin 46 000 ihmistä jäi kodittomiksi. Järistyksen keskus oli noin 600 kilometriä maan pääkaupungista Limasta etelään. 
29. kesäkuuta – YK:n pääsihteeri Kofi Annan valittiin yksimielisesti uudelle viisivuotiskaudelle.

 Heinäkuu 
 1. heinäkuuta – Kauhajoki muuttui kaupungiksi.
 1. heinäkuuta – Tasavallan presidentti Tarja Halonen nimitti elokuvaohjaaja Pirjo Honkasalon sekä muotitaiteilija Matti Seppäsen taiteilijaprofessoreiksi.
 3. heinäkuuta – Oikeudenkäynti Jugoslavian entistä presidenttiä Slobodan Miloševićia vastaan alkoi Haagissa Alankomaissa.
 3. heinäkuuta – Kaikki 136 matkustajaa ja yhdeksänhenkinen miehistö saivat surmansa matkustajakoneen epäonnistuneessa pakkolaskussa Jekaterinburgissa Venäjällä.
16. heinäkuuta – FBI pidätti venäläisen Dmitri Skljarovin hakkerikokouksessa Las Vegasissa Yhdysvaltain DMCA-lain rikkomisesta.
23. heinäkuuta – Kärkölän tasoristeysturma: Viisi ihmistä kuoli henkilöauton ajettua junan eteen tasoristeyksessä Kärkölässä. Auton kuljettaja yritti ehtiä radan yli ajamalla alas laskettujen puomien välistä. Kuljettajan todettiin olleen onnettomuushetkellä amfetamiinin vaikutuksen alaisena.
24. heinäkuuta – Tamilitiikerien (LTTE) 14 itsemurhapommittajan ryhmä iski Bandaranaiken kansainväliselle lentoasemalle. Kesti viisi tuntia ennen kuin armeija sai ryhmän eliminoitua. Sissit tuhosivat tai vaurioittivat 26 lentokonetta. Joukossa oli hävittäjiä, helikoptereita ja puolet SriLankan Airlinesin Airbus-koneista.

 Elokuu 

 1. elokuuta – Varatuomari Juhani Salonius valittiin valtakunnansovittelijaksi uudelle nelivuotiskaudelle.
 9. elokuuta – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush ilmoitti rajoitetusta liittovaltion tuesta kantasolututkimuksen rahoitukseen.
18. elokuuta – Yli 70 ihmistä kuoli hotellipalossa Filippiinien pääkaupungissa Manilassa. Hotellin turvajärjestelyissä oli ollut vakavia puutteita.
23. elokuuta – Presidentti George W. Bush ilmoitti Yhdysvaltain vetäytyvän yksipuolisesti ABM-ohjustentorjunta-aserajoitussopimuksesta ”omassa aikataulussaan”. Bushin mukaan ABM-sopimus ”haittaa Yhdysvaltojen pyrkimyksiä rauhan säilyttämiseksi.”http://www.mtv3.fi/uutiset/arkisto.shtml/arkistot/ulkomaat/2001/08/77018
24. elokuuta – Neljä espoolaisnuorta murhasi Heinon pariskunnan Lopella.
27. elokuuta – Digilähetykset alkoivat Suomessa.
28. elokuuta – Slipknotin albumi Iowa julkaistiin.

 Syyskuu 
 3. syyskuuta – Venäjän presidentti Vladimir Putin vieraili Suomessa. Putin laski Hietaniemen hautausmaalla seppeleen marsalkka Mannerheimin haudalle, mitä kukaan Venäjän tai Neuvostoliiton johtaja ei ollut ennen häntä tehnyt.
 5. syyskuuta – Perun syyttäjä nosti entistä presidenttiä Alberto Fujimoria vastaan murhasyytteen.
   5. syyskuuta – Suomen Keskustan kansanedustaja Ossi Korteniemi luopui eduskuntapaikastaan sairauden vuoksi. Hänen tilalleen tuli Kemijärven kaupunginjohtaja Timo E. Korva.
 6. syyskuuta – Microsoftin monopolitapaus: Yhdysvaltain oikeusministeriö ilmoitti, ettei se enää aja Microsoftin hajottamista pienempiin yrityksiin tyytyen pienempiin rangaistuksiin.
 7. syyskuuta – Helsingin käräjäoikeus tuomitsi liikemies Johnny Liebkindin vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeuteen talousrikoksista. Israeliin asumaan asettunut Liebkind oli ollut 1960-luvulla tunnettu iskelmälaulaja. 
 9. syyskuuta – Pohjoisen liiton johtajaa Ahmed Shah Massoudia vastaan hyökättiin Afganistanissa. Hän kuoli vammoihinsa 13. syyskuuta.
10. syyskuuta – Virossa paljastui, että ainakin 24 ihmistä oli kuollut ja 40 saanut vakavan myrkytyksen juotuaan hengenvaarallista metanolia. Lokakuussa kuolonuhrien määräksi ilmoitettiin 67. Eräästä Tallinnan liepeillä sijainneesta tehtaasta varastettua metanolia oli myyty sitruunalla maustettuna viinana.
  10. syyskuuta – Saksan liittopresidentti Johannes Rau tunnusti Suomeen suuntautuneen vierailunsa aikana, että Suomen ja Saksan suhteissa on ollut myös ”synkkiä aikoja”, jolla hän viittasi Natsi-Saksan Lapissa vuosina 1944–1945 suorittamaan hävitykseen. Raun lausuntoa pidettiin Suomessa moraalisesti tärkeänä.
11. syyskuuta – Syyskuun 11. päivän iskut: 3 000 ihmistä kuoli New Yorkissa World Trade Centerin romahtaessa, Pentagonissa ja Pennsylvaniassa. 
13. syyskuuta – Yhdysvalloissa sallittiin taas siiviililennot.
14. syyskuuta – Yhdysvallat julkisti terroristiepäiltyjen nimet.
19. syyskuuta – Yhdysvaltain puolustusministeriö määräsi sata taistelukonetta ja kolme tukialusryhmää koneineen Persianlahdelle.
20. syyskuuta – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush julisti maan olevan sodassa terroristeja vastaan ja esitti Talibanille viiden kohdan uhkavaatimuksen.
  20. syyskuuta – Afganistanin pappiskokous suositteli Taliban-johtaja Mohammad Shahia pyytämään Osama bin Ladenilta maastapoistumista.
21. syyskuuta – Afganistanissa lehdistökokouksessa Taliban ilmoitti olevansa valmis luovuttamaan Osama bin Ladenin todisteita vastaan. Yhdysvallat ilmoitti, ettei se tingi vaatimuksistaan.
  21. syyskuuta – 29 ihmistä kuoli ja useita satoja loukkaantui kemiallisen tehtaan räjähdyksessä Lounais-Ranskassa.
22. syyskuuta – Yhdysvallat ilmoitti olevansa valmis purkamaan Intian ja Pakistanin vastaiset pakotteet vastineeksi näiden tuesta.
23. syyskuuta – Taliban ilmoitti, ettei se tunne Osama bin Ladenin olinpaikkaa, eikä voi pyytää tätä poistumaan maasta.
24. syyskuuta – Yhdysvallat ilmoitti, että sen erikoisjoukot toimivat Afganistanissa. Venäjä lupasi tukea Pohjoisen liitolle.
  24. syyskuuta – Lapin läänin ensimmäinen ja samalla maailman pohjoisin moottoritie, Perämerentie, avattiin valtatiellä 29 Kemin ja Tornion välillä.
27. syyskuuta – Sveitsissä Zugin osavaltioparlamentissa tapahtuneessa joukkosurmassa sai surmansa 15 ihmistä.
28. syyskuuta – Homoseksuaalien parisuhderekisteröinnit sallittiin Suomessa.

 Lokakuu 
 1. lokakuuta – Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispat ilmoittivat kannanotossaan, ettei kirkko toteuta samaa sukupuolta olevien henkilöiden parisuhdetta koskevia kirkollisia toimituksia. Muutamat papit ilmoittivat kuitenkin olevansa valmiita siunaamaan myös homo- ja lesbopareja.
 4. lokakuuta – Ukrainan armeija ampui vahingossa alas venäläisen matkustajakoneen matkalla Tel Avivista Siperiaan Mustanmeren yllä, 77 ihmistä sai surmansa.
 5. lokakuuta – Pernaruttokirjeet: The Sunin toimittaja Robert Stevens kuoli Floridassa saatuaan kirjeessä pernaruttoitiöitä sisältävää jauhetta. Kirjeitä saapui 23. lokakuuta asti eri tiedostusvälineisiin ja senaattoreille. Yhteensä viisi ihmistä kuoli ja 19 sai tartunnan.
 7. lokakuuta – Sota Afganistanissa alkoi Yhdysvaltojen ja liittolaisten hyökkäyksellä. New Yorkissa järjestettiin 10 000 hengen mielenosoitus sotaa vastaan, jonka poliisi lopetti nopeasti, eikä sitä juuri uutisoitu tiedostusvälineissä.
 8. lokakuuta – Protesteja sotaa vastaan Palestiinassa, Kairossa, Egyptissä ja Pakistanissa.
 8. lokakuuta – 118 ihmistä kuoli lento-onnettomuudessa Linaten lentoasemalla Italiassa. Kuolleiden joukossa oli kuusi suomalaista.
 9. lokakuuta – Risteilyohjus tappoi neljä YK:n työntekijää Kabulin lähellä.
15. lokakuuta – Nasan Galileo-avaruusluotain ohitti Jupiterin kuun Ion.
20. lokakuuta – Ultra Bra -yhtye lopetti esiintymisensä. 
22.–23. lokakuuta – Pasilan postikeskus oli suljettuna epäilyttävien postilähetysten vuoksi. Kirjeissä oli tavallisesti perunajauhoa. Pilalähetysten postittajat saatiin kuriin, kun Posti ilmoitti vaativansa heiltä miljoonien markkojen vahingonkorvauksia ja uhkasi heitä jopa kahden vuoden vankeusrangaistuksella.
  23. lokakuuta – Suomen suurin matkailualan keskusjärjestö Suomen Matkailuliitto hakeutui konkurssiin. Liitto oli perustettu vuonna 1887 nimellä Suomen Matkailijayhdistys ja se oli ollut talousvaikeuksiensa vuoksi velkasaneerauksessa vuodesta 1997.
24. lokakuuta – 11 ihmistä kuoli St. Gotthardin tunnelissa Sveitsissä syttyneessä tulipalossa. Palo sai alkunsa tunnelissa sattuneesta kahden rekka-auton törmäyksestä.
25. lokakuuta – Microsoft julkaisi ensimmäiset (ja tavallisimmat) Windows XP myyntipaketit (Professional ja Home edition)
26. lokakuuta – EY-tuomioistuimen jäsen, oikeustieteen lisensiaatti Leif Sevón nimitettiin Korkeimman oikeuden presidentiksi vuoden 2002 alusta lukien eläkkeelle jäävän Olavi Heinosen tilalle.

 Marraskuu 

 2. marraskuuta – 48 ihmistä loukkaantui Tampereen rautatieasemalla veturin törmätessä Orivedelle lähdössä olleen matkustajajunan perään.
 2. marraskuuta – Presidentti Tarja Halonen löi Rahapajassa Suomen viimeisen markan kolikon.
 4. marraskuuta – Hurrikaani Michelle iski Kuubaan tuhoten satoa ja tuhansia rakennuksia.
 7. marraskuuta – Concorden ensilento 15 kuukauden lentokiellon jälkeen.
 8. marraskuuta – Microsoft julkaisi Xbox-pelikonsolin.
   8. marraskuuta – Kaksi yölennolla ollutta Satakunnan Lennoston F-18C Hornetia törmäsi toisiinsa Lappajärvellä. Toinen koneista tuhoutui pudotessaan metsään Karstulassa ja toinen kone pääsi vielä palaamaan tukikohtaan Pirkkalaan tosin pahoin vaurioituneena.
12. marraskuuta – 260 ihmistä sai surmansa New York Cityssä, kun American Airlinesin Airbus A300 putosi noustuaan John F. Kennedyn lentokentältä.
  12. marraskuuta – Taliban-joukot vetäytyivät Kabulista.
15. marraskuuta – Janika-myrsky riehui Suomen etelä- ja keskiosassa ja sai aikaan paikoin suuria metsätuhoja.
16. marraskuuta – Ensimmäinen Harry Potter -elokuva tuli ensi-iltaan tuottaen 975,8 miljoonaa dollaria, eniten vuoden 1997 elokuvan Titanic jälkeen.
23. marraskuuta – Neljä varusmiestä loukkaantui lievästi kranaatinheittimen putken räjähtäessä ampumaleirillä Rovajärven ampuma-alueella.
  23. marraskuuta – Vaasan hovioikeus piti ennallaan Jyväskylän käräjäoikeuden päätöksen, jonka nojalla Jyväskylän junaturmassa mukana ollut veturinkuljettaja oli vapautettu syytteistä. Valtionsyyttäjä oli vaatinut veturinkuljettajalle rangaistusta kymmenestä kuolemantuottamuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
24. marraskuuta – Berliinistä Zürichiin matkalla ollut sveitsiläisen Crossair-yhtiön matkustajakone syöksyi metsään lähellä Zürichin lentokenttää. Onnettomuudessa kuoli 24 ihmistä.
25. marraskuuta – Saksalainen industrial metal -yhtye Rammstein esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa Helsingin jäähallissa.
26. marraskuuta – Nepalin kuningas Gyanendra julisti maahan poikkeustilan sen jälkeen, kun yli 200 ihmistä oli saanut surmansa turvallisuusjoukkojen ja hallitusta vastustaneiden maolaississien yhteenotoissa kolmen päivän aikana.
27. marraskuuta – Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Riitta-Leena Paunio valittiin uudeksi oikeusasiamieheksi vuoden 2002 alusta lähtien. Hänen edeltäjänsä Lauri Lehtimaja palasi aiempaan virkaansa Korkeimpaan oikeuteen.
30. marraskuuta – Presidentti Tarja Halonen nimitti Leonian konsernijohtajan Pentti Hakkaraisen yllätysnimenä Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi. Eduskunnan pankkivaltuusmiehet olivat esittäneet johtokunnan jäseneksi Kokoomuksen kansanedustajaa Ilkka Kanervaa.

 Joulukuu 

 2. joulukuuta – Sijoitusyhtiö Enron haki konkurssisuojaa 8,4 miljardin dollarin ostotarjouksen epäonnistuttua.
 5. joulukuuta – Aku Ankka -lehti täytti Suomessa 50 vuotta.
 7. joulukuuta – Suomen ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa hullun lehmän tauti -tapaus löydettiin eräältä karjatilalta Kärsämäeltä Pohjois-Pohjanmaalta.
10. joulukuuta – Nobel-palkinnot jaettiin Tukholmassa sadannen kerran. Tilaisuuteen oli kutsuttu kaikki elossa olevat palkintojen saajat aiemmilta vuosilta.
13. joulukuuta – Suomen Keskustan pää-äänenkannattaja Suomenmaa nostatti kohun ulkomaankauppaministeriksi nimitetyn Jari Vilénin pro gradu -tutkielmasta, jonka alkuosa oli paljastunut miltei sanatarkaksi lainaukseksi Simon kunnan historiateoksesta.
15. joulukuuta – Vuodesta 1990 suljettuna ollut Pisan kalteva torni Italiassa avattiin jälleen yleisölle.
16. joulukuuta – Suomen ortodoksisen kirkon uusi arkkipiispa Leo vihittiin virkaansa Uuden Valamon luostarissa Heinävedellä. 
17. joulukuuta – Viimeiset taistelut Afganistanin sodassa Tora Boran vuoristossa päättyivät.
19. joulukuuta – Tulipalo World Trade Centerin raunioilla saatiin sammumaan.
  19. joulukuuta – Tuhannet argentiinalaiset osoittivat mieltään maan pääkaupungissa Buenos Airesissa vaatien presidentti Domingo Cavallon eroa. Cavallo erosi 20. joulukuuta, mutta levottomuudet eivät laantuneet. Mellakoissa sai surmansa 29 ihmistä.
20. joulukuuta – Turusta Tukholmaan matkalla Viking Linen matkustaja-alus Isabella ajoi kovassa merenkäynnissä karille Föglön vesillä Ahvenanmaalla. Henkilövahinkoja ei sattunut.
27. joulukuuta – Kiinan kansantasavalta solmi normaalit kauppasuhteet Yhdysvaltojen kanssa.
31. joulukuuta – Valtioneuvos K.-A. Fagerholmin syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta. Pääministeri Paavo Lipponen korosti Fagerholmin merkitystä Suomen sodanjälkeisessä politiikassa.
  31. joulukuuta – Remonttiryhmä poistettiin puoluerekisteristä puolueen omasta pyynnöstä.

 Tuntematon päivämäärä 
Helmikuu – Yhdysvaltain ja Britannian ilmavoimat pommitti Irakin ilmapuolustusta useita kertoja.
Kesäkuu – Lääkärien poikkeuksellisen pitkä lakko alkoi Suomessa.
Heinäkuu – Onnenpyörä-visailuohjelma poistui televisiosta (alkoi tammikuussa 1993).

 Syntyneitä 

 tammikuu–maaliskuu 

 2. tammikuuta – Juleisy Angulo, ecuadorilainen keihäänheittäjä ja maailmanmestari
 3. tammikuuta – Tuure Boelius, suomalainen laulaja, näyttelijä ja YouTube-videoiden tekijä
 8. tammikuuta – Lena Schilling, itävaltalainen ympäristöaktivisti ja europarlamentaarikko
18. tammikuuta – Mikko Kokkonen, suomalainen jääkiekkoilija
21. tammikuuta – Kirby Dach, kanadalainen jääkiekkoilija
  21. tammikuuta – Oona Orpana, suomalainen tennispelaaja
24. tammikuuta – Leevi Aaltonen, suomalainen jääkiekkoilija
28. tammikuuta – Katharine Berkoff, yhdysvaltalainen uimari
31. tammikuuta – Ahed Tamimi, palestiinalainen kansalaisaktivisti
 1. helmikuuta – Juuso Pärssinen, suomalainen jääkiekkoilija
 2. helmikuuta – Carlos Rodríguez, espanjalainen maantiepyöräilijä
 6. helmikuuta – Amos Brotherus, suomalainen näyttelijä
 8. helmikuuta – Yang Jeong-in, I.N, eteläkorealainen laulaja
12. helmikuuta – Freweyni Hailu, etiopialainen keskimatkojen juoksija
13. helmikuuta – Kaapo Kakko, suomalainen jääkiekkoilija
15. helmikuuta – Perttu Ruuska, suomalainen pesäpalloilija
19. helmikuuta – David Mazouz, yhdysvaltalainen näyttelijä
22. helmikuuta – Reina Yokoyama, japanilainen poplaulaja
25. helmikuuta – Tiitus Ämmälä, suomalainen nykyaikainen viisiottelija
26. helmikuuta – Heli Rantanen, suomalainen keihäänheittäjä
27. helmikuuta – An San, eteläkorealainen jousiampuja
 2. maaliskuuta – Ville Heinola, suomalainen jääkiekkoilija
 3. maaliskuuta – Arttu Mattila, suomalainen korkeushyppääjä
 6. maaliskuuta – Aryana Engineer, kanadalainen lapsinäyttelijä
 7. maaliskuuta – Nickisha Pryce, jamaikalainen pikajuoksija
14. maaliskuuta – Patrik Pulkkinen, suomalainen ratamoottoripyöräilijä
17. maaliskuuta – Pietro Pellegri, italialainen jalkapalloilija
23. maaliskuuta – Emma Snerle, tanskalainen jalkapalloilija
30. maaliskuuta – Giovanni Franzoni, italialainen alppihiihtäjä
31. maaliskuuta – Sofija Tarasova, ukrainalainen laulaja ja näyttelijä

 huhtikuu–kesäkuu 

 5. huhtikuuta – John Beecher, kanadalainen jääkiekkoilija
   5. huhtikuuta – Thylane Blondeau, ranskalainen malli
 7. huhtikuuta – Kayla Sanchez, kanadalainen uimari
 9. huhtikuuta – Brooke Raboutou, yhdysvaltalainen kiipeilijä
11. huhtikuuta – Leevi Salonen, suomalainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä
20. huhtikuuta – Nathalie Blomqvist, suomalainen keskimatkojen juoksija
  20. huhtikuuta – Nadja Kälin, sveitsiläinen maastohiihtäjä
21. huhtikuuta – Lea Myren, norjalainen näyttelijä
29. huhtikuuta – Danilo dos Santos de Oliveira, brasilialainen jalkapalloilija
 1. toukokuuta – Jasmine Moore, yhdysvaltalainen pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja
 3. toukokuuta – Rachel Zegler, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
 6. toukokuuta – Julia Valtanen, suomalainen keihäänheittäjä
 7. toukokuuta – Eliška Adamovská, tšekkiläinen kiipeilijä
12. toukokuuta – Megan Oldham, kanadalainen freestylehiihtäjä
14. toukokuuta – Jack Hughes, yhdysaltalainen jääkiekkoilija
15. toukokuuta – Jeremiah Azu, walesilainen pikajuoksija
28. toukokuuta – Ryan Suzuki, kanadalainen jääkiekkoilija
29. toukokuuta – Maryna Aleksijiva, ukrainalainen taitouimari ja maailmanmestari
  29. toukokuuta – Vladyslava Aleksijiva, ukrainalainen taitouimari ja maailmanmestari
 4. kesäkuuta – Jacob Krop, kenialainen kestävyysjuoksija
 7. kesäkuuta – Eelis Uitto, suomalainen keskimatkojen juoksija
10. kesäkuuta – Julien Alfred, saintlucialainen pikajuoksija
21. kesäkuuta – Eino Vuori, suomalainen pikajuoksija
29. kesäkuuta – Anja Weber, sveitsiläinen maastohiihtäjä

 heinäkuu–syyskuu 

 1. heinäkuuta – Aino Morko, Pehmoaino, suomalainen laulaja ja näyttelijä
 5. heinäkuuta – sh1ro, oik. Dmitri Eduardovitš Sokolov, venäläinen elektronisen urheilun ammattilainen
10. heinäkuuta – Isabela Moner, yhdysvaltalainen näyttelijä
12. heinäkuuta – Topias Laine, suomalainen keihäänheittäjä
  12. heinäkuuta – Kaylee McKeown, australialainen selkäuimari, olympiavoittaja ja maailmanmestari
15. heinäkuuta – Toby Aaron Hamilton, 6arelyhuman, yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja rap-artisti
22. heinäkuuta – Alisha Newton, kanadalainen näyttelijä
24. heinäkuuta – Franjo von Allmen, sveitsiläinen alppihiihtäjä
31. heinäkuuta – Alex Walsh, yhdysvaltalainen uimari ja maailmanmestari
12. elokuuta – Dixie D’Amelio, yhdysvaltalainen laulaja ja sosiaalisen median julkaisija
  12. elokuuta – Lisa Eder, itävaltalainen mäkihyppääjä
19. elokuuta – Awak Kuier, suomalainen koripalloilija
31. elokuuta – Amanda Anisimova, yhdysvaltalainen tennispelaaja
11. syyskuuta – Mackenzie Aladjem, yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä
12. syyskuuta – Mustapha Amzil, suomalainen koripalloilija
16. syyskuuta – Samuel Shipway, suomalais-brittiläinen näyttelijä ja rap-artisti
17. syyskuuta – India Amarteifio, englantilainen näyttelijä
  17. syyskuuta – Elena Gaskell, kanadalainen freestylehiihtäjä
19. syyskuuta – Jack Downham, englantilainen näyttelijä
  19. syyskuuta – Jaroslava Mahutših’, ukrainalainen korkeushyppääjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari
20. syyskuuta – Farbod Karimi, Fabe, Le Fvbelos, suomalais-iranilainen muusikko
20. syyskuuta – Braden Schneider, kanadalainen jääkiekkoilija
26. syyskuuta – Wang Xinyu, kiinalainen tennispelaaja

 lokakuu–joulukuu  
 3. lokakuuta – Kaidy Kaasiku, virolainen maastohiihtäjä
   3. lokakuuta – Keidy Kaasiku, virolainen maastohiihtäjä, Kaidy Kaasikun kaksoissisar
10. lokakuuta – Joshua Van, myanmarilainen vapaaottelija
13. lokakuuta – Caleb McLaughlin, yhdysvaltalainen näyttelijä
14. lokakuuta – Rowan Blanchard, yhdysvaltalainen näyttelijä
17. lokakuuta – Daniel Cacina, romanialainen mäkihyppääjä
21. lokakuuta – Pyry Hannola, suomalainen jalkapalloilija
25. lokakuuta – Elisabeth, Belgian kruununprinsessa
 8. marraskuuta – Einar Hedegart, norjalainen maasto- ja ampumahiihtäjä
   8. marraskuuta – Johannes Lamparter, itävaltalainen yhdistetyn hiihtäjä ja maailmanmestari
 9. marraskuuta – Emilia Paasonen, suomalainen näyttelijä ja jalkapalloilija
19. marraskuuta – Vivi Wahlström, suomalainen näyttelijä
20. marraskuuta – Josefine Hasbo, tanskalainen jalkapalloilija
  20. marraskuuta – Catherine McNally, yhdysvaltalainen tennispelaaja
27. marraskuuta – Mico Ahonen, suomalainen mäkihyppääjä
28. marraskuuta – Yūka Ueno, japanilainen florettimiekkailija
 1. joulukuuta – Aiko, Prinsessa Toshi, Japanin kruununprinssi Naruhiton tytär
   1. joulukuuta – Sami Pajari, suomalainen ralliautoilija
15. joulukuuta – Diljá Pétursdóttir,islantilainen laulaja
18. joulukuuta – Billie Eilish, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
23. joulukuuta – Viivi Vainikka, suomalainen jääkiekkoilija
24. joulukuuta – Jeswin Aldrin, intialainen pituushyppääjä
28. joulukuuta – Madison De La Garza, yhdysvaltalainen näyttelijä
31. joulukuuta – Helmi Hollström, suomalainen televisiojuontaja ja laulaja

 Tuntematon päivämäärä 

 Max Hynninen, suomalainen vapaaottelija ja kamppailupromoottori
 Ella Mäntynen, Goldielocks, suomalainen laulaja ja lauluntekijä
 Vilma Oura, suomalainen uimari
 Konsta Pöyliö, suomalainen lapsinäyttelijä
 Emilia Uljas, suomalainen kolumnisti

 Kuolleita 

 Nobelin palkinnot 
Nobelin fysiikanpalkinto: Eric Cornell, Wolfgang Ketterle ja Carl Wieman
Nobelin kemianpalkinto: William S. Knowles, Ryoji Noyori ja Barry Sharpless
Nobelin lääketieteen palkinto: Leland Hartwell, Timothy Hunt ja Paul Nurse
Nobelin kirjallisuuspalkinto: V. S. Naipaul
Nobelin rauhanpalkinto: Kofi Annan

 Tapahtumia aiheittain 

 Elokuvat 

 Kirjallisuus 

 Musiikki 

 Urheilu 

 Videopelit 

 Vuosi 2001 fiktiossa 
 2001: Avaruusseikkailu, josta on sekä Arthur C. Clarken kirja että Stanley Kubrickin elokuva, sijoittuu tälle vuodelle

 Katso myös 
Vuoden 2001 miehittämättömät avaruuslennot

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*