Kruununhaka

Kruununhaka (, lempinimeltään usein ”Krunika”, ”Krunikka” tai ”Kruna”) on kaupunginosa Helsingin keskustassa ja samalla Vironniemen peruspiirin osa-alue. Asukkaita siellä on noin 7 400 (31.12.2024) ja työpaikkoja noin 9 100 (31.12.2022). Kruununhaan rajana on lännessä Unioninkatu ja etelässä Kauppatorin reunaa pitkin kulkeva Pohjoisesplanadin osa, muilla suunnilla sitä rajoittavat vesialueet.

Kruununhaan nimi tulee nykyisen Rauhankadun seutuvilla aikoinaan sijainneesta kruunun tykistön hevosten laidunmaasta. Se oli vielä 1700-luvun alussa hieman varsinaisen kaupunkialueen ulkopuolella, mutta nykyisin Kruununhakaan luetaan kuuluvaksi myös melkein koko Helsingin senaikainen kaupunkialue.

Keskeinen osa Kruununhaassa on empiretyylillä rakennettu Senaatintorin ympäristö sekä Pohjois-Esplanadin ja Aleksanterinkadun välinen alue. Kruununhaka on arvokkaiden instituutioiden kaupunginosa; siellä sijaitsevat muun muassa tuomiokirkko, Presidentinlinna, Valtioneuvoston linna, raatihuone, kaupungintalo, Suomen Pankki, Säätytalo, Ritarihuone, Tieteiden talo, useita maineikkaita asianajotoimistoja ja Helsingin yliopiston keskustakampuksen rakennuksia. Suomen tunnetuimpiin lukioihin kuuluva Sibelius-lukio sijaitsee Liisankadulla. Kruununhaan itäistä rantaa kutsutaan Pohjoisrannaksi. Pohjoisrannassa on muun muassa Pohjoissatama-niminen venelaituri sekä lyhyt pengeryhteys Tervasaaren ulkoilualueelle.

Historiaa
pienoiskuva|Vironkatu vuonna 1907.
pienoiskuva|Helsingin tuomiokirkko
Suomenlinnan rakennustöiden alettua otettiin vuonna 1748 kruunun haltuun silloisen Vironniemen koillisosa. Tämä alue, joka rajoittui etelässä nykyisen Vironkadun tienoille ja idässä nykyisiin Snellmanin- ja Unioninkatuihin, käsitti laidunmaan ja kahdeksan peltotilkkua ja sitä kutsuttiin nimellä Brobergshagen (Siltavuorenhaka). Jo 1750-luvulta lähtien Kronohagen-nimi syrjäytti vähitellen Brobergshagen-nimen, ja seuraavan vuosisadan puolivälissä koko Aleksanterinkadun pohjoispuolella ja Snellmaninkadun itäpuolella olevaa kaupunginosaa alettiin kutsua nimellä Kronohagen. Vuoden 1866 kartassa nimen suomenkielisenä vastineena on Kruununhaka. Asiakirjoissa esiintyy myös nimi Gamla Stads Kronohagen (kaupungin vanha kruununhaka) 1770-luvulla ja Kronbergshagen vuonna 1805. Kruununhaka–Kronohagen virallistettiin kaupunginosan nimeksi vuonna 1959.Olavi Terho ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 112. Helsingin kaupungin julkaisuja 24, 1970, Helsinki.

Kruununhaan kadunnimet
pienoiskuva|Snellmaninkatu
pienoiskuva|Katariinankatu
Kruununhaan nykyinen katuverkosto syntyi Johan Albrecht Ehrenströmin asemakaavassa vuonna 1812. Ainoastaan eräät kaupunginosan eteläisimmät kadut olivat olemassa jo Ruotsin vallan aikana. Myös kadunnimet on annettu 1820–1830-luvuilla, ja vain muutamat kadut ovat saaneet uusia nimiä tämän jälkeen. Suuri osa kaduista on nimetty Romanovin keisarisuvun jäsenten mukaan, ja nimistö heijastelee muutenkin Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäisten vuosikymmenien poliittista ilmapiiriä. Vanhimmat yhä käytössä olevat kadunnimet ovat Unioninkatu ja Liisankatu, jotka keisari Aleksanteri I vahvisti vierallessaan Helsingissä vuonna 1819.

 suomenkielinen nimi  ruotsinkielinen nimi  nimeämisvuosi minkä mukaan nimetty  aikaisemmat nimet Aleksanterinkatu  Alexandersgatan  1833  Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto  (keisari Aleksanteri I) Ruotsin vallan aikana Storgatan ("Suurkatu") ja Kungsgatan ("Kuninkaankatu"), vuosina 1819–1833 Fredsgatan ("Rauhankatu", Haminan rauhan mukaan)  Hallituskatu  Regeringsgatan  1836  Senaatintalo (nyk. Valtioneuvoston linna)  Ruotsin vallan aikana Skolgatan ("Koulukatu", Helsingin triviaalikoulun mukaan), vuosina 1820–1836 Slottsgatan ("Linnakatu", Kruununhakaan suunnitellun keisarillisen linnan mukaan) Helenankatu  Helenegatan 1820  suuriruhtinatar Helena Pavlovna  Ruotsin vallan aikana paikalla nimetön kuja  Katariinankatu  Katrinegatan  keisarinna Katariina Suuri  Ruotsin vallan aikana paikalla nimetön kuja  Kirjatyöntekijänkatu  Bokarbetaregatan  1945  Helsingin Kirjatyöntekijäin Yhdistyksen talo  vuoteen 1945 Siltavuorenkatu Kirkkokatu  Kyrkogatan  1820  Helsingin tuomiokirkko ja Pyhän kolminaisuuden kirkko   Kristianinkatu  Kristiansgatan 1836  kadun varrella asunut laamanni Christian Magnus Ivendorff   Kruununhaankatu  Kronohagsgatan  Kruununhaan kaupunginosa  Kulmakatu  Vinkelgatan  katu tekee 90 asteen kulman   Liisankatu  Elisabetsgatan  1819  keisarinna Elisabet Aleksejevna  Maneesikatu  Manegegatan  1836  keisarillisen santarmikunnan maneesi   Mariankatu  Mariegatan 1820  keisarinna Maria Fjodorovna   Maurinkatu  Mauritzgatan  Gustaf Mauritz Armfelt   Meritullinkatu  Sjötullsgatan  1928  Vanha tulli- ja pakkahuone  vuosina 1820–1928 Konstantininkatu (Constantinsgatan) suuriruhtinas Konstantin Pavlovitš Romanovin mukaan Oikokatu  Gengatan  1836  "oikaisee" Liisankadulta Siltavuorenrantaan  Pohjoisranta  Norra kajen  1820  sijainnin mukaan  Rauhankatu  Fredsgatan  1819  Haminan rauha  Ritarikatu  Riddaregatan  1836  säätytalolle varatun tontin mukaan (tontilla nykyisin Ritarihuone)  Ruotsin vallan aikana Residenshusgatan ("Virkatalonkatu", maaherran virkatalon mukaan) ja Berggatan ("Vuorikatu") Siltavuorenpenger  Brobergsterassen  1911 Siltavuoren mukaan  Siltavuorenranta  Brobergskajen  1836   Snellmaninkatu  Snellmansgatan  1928  Johan Vilhelm Snellman (jonka patsas sijaitsee kadun varrella)  Ruotsin vallan aikana Tavastgatan ("Hämeenkatu", Hämeeseen johtaneen maantien alku), vuosina 1820–1836 Senatsgatan ("Senaatinkatu", Senaatintalon mukaan), vuosina 1836–1928 Nikolainkatu (Nikolaigatan) Nikolainkirkon (ja edelleen keisari Nikolai I:n) mukaan  Sofiankatu  Sofiegatan  1820  keisarinna Maria Fjodorovna, syntyään prinsessa Sofia Dorotea Augusta  Ruotsin vallan aikana Östra Kyrkogatan ("Itäinen Kirkkokatu")  Unioninkatu  Unionsgatan  1819  Haminan rauhassa syntynyt Venäjän ja Suomen unioni  eteläpää Ruotsin vallan aikana Västra Kyrkogatan ("Läntinen Kirkkokatu") Vironkatu  Estnäsgatan 1836  Vironniemi  Välikatu  Mellangatan  Kristianinkadun ja Kirjatyöntekijänkadun välissä 

Liikenne
Kruununhakaa palvelee päivittäin kulkeva bussilinja 16 (Rautatientori–Kulosaari–Mustikkamaa). Kruununhaan läntisintä ja eteläisintä osaa palvelevat myös Liisankatua ja Snellmaninkatua pitkin kulkeva raitiolinja 7 Aleksanterinkatua kulkevat linjat 4 ja 5 sekä Senaatintorilta linja 2. Lisäksi Kruununhaan länsireunalla sijaitsevaa Kaisaniemenpuisto-pysäkkiä käyttävät monet päärautatieasemalta Hämeentietä koilliseen ja pohjoiseen kulkevat Helsingin sisäiset bussilinjat sekä raitiolinjat 3, 6 ja 9.

 Kuvia 

 Katso myös 
 Burtzin talo
 Sederholmin talo
 Tieteiden talo

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Kruununhaan kartta (helsinginkartta.fi) 
 Kruununhaan korttelit 
 Kruununhaan Asukasyhdistys Ry

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit