Päijät-Hämeen maakunta

Päijät-Häme () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu kymmenen kuntaa. Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi. Vellamo on Päijät-Hämeen maakuntaliiton symboli.

 Historia 
Vaikka maakuntana Päijät-Häme on nuori, ovat sen keskusalueet Suomen vanhimpia tunnettuja asuinpaikkoja: Lahden Ristolassa on ollut asutusta jo 9 300 vuotta sitten silloisen Ancylusjärven rannalla. 

Päijänteen eteläpäässä Hollolassa oli tärkeä asutuskeskus 1300-luvulla, jolloin sinne perustettiin katolinen seurakunta. Ennen sitä idän ortodoksisuus ulottui Lahteen asti. 1300-luvulla tiedetään Lahden kylän kautta kulkeneen niin sanotun Ylinen Viipurintien Hämeenlinnasta Viipuriin. Vesijärven etelärannalla sijaitseva Lahden kylä mainitaan kauppapaikkana jo 1400-luvun alkupuolelta. Lahdesta haarautui myös Savontie, joka kulki Heinolan kautta Savonlinnaan, Ruotsin kuningaskunnan itäiseen etuvartioon, Olavinlinnaan. Savon tien toinen reitti kulki Pulkkilanharjua pitkin Sysmään.

Päijät-Häme alkoi kehittyä omaksi talousalueekseen 1800-luvun lopulla sen myötä, kun Hollolan Lahden kylä kasvoi Vääksyn kanavan (1871) ja Helsingin-Hämeenlinnan-Pietarin rautatien (1870) valmistuttua.

Sysmää, Hartolaa ja Heinolaa lukuun ottamatta on Päijät-Häme ollut koko ajan kuulunut hallinnollisesti Hämeen lääniin. Heinola oli 1775 perustetun Kymenkartanon läänin pääkaupunki, mutta 1839 se menetti asemansa Mikkelille, josta tuli uuden Mikkelin läänin pääkaupunki. Myös Sysmä ja Hartola kuuluivat Mikkelin lääniin.

Nykyinen maakunta kattaa suurelta osin saman alueen kuin historiallinen Hollolan emäseurakunta, johon kuului uuden ajan alussa Asikkalan, Heinolan, Nastolan Orimattilan ja Kärkölän alueet. Merkittäväksi kauppapaikaksi muodostui Vesijärven pohjoisrannalla sijaitseva Anianpelto. Anianpelto menetti markkinapaikkana merkityksensä, kun Helsingin ja Pietarin välinen rautatie rakennettiin Lahden kautta 1860-luvulla. 

Hollolan Lahden kylästä tuli Hollolaan kuuluva epäitsenäinen kauppala 1878 ja kaupunki 1905. Vääksyn ja Kalkkisten kanavien rakentamisen myötä Päijänteen–Vesijärven reitistä tuli Itä- ja Pohjois-Hämeen tärkein liikenneväylä.

 Aluejako 
Päijät-Häme muodostuu 10 kunnasta, joista kolme on kaupunkeja (lihavoituina).

 Kartta kunnista 

 Seutukunta 
Lahden seutukunta

23px Asikkalan kunta
23px Hartolan kunta
23px Heinolan kaupunki
23px Hollolan kunta
23px Iitin kunta

23px Kärkölän kunta
23px Lahden kaupunki
23px Orimattilan kaupunki
23px Padasjoen kunta
23px Sysmän kunta

 Entiset kunnat 
23px Artjärven kunta, kuulunut Uudenmaan lääniin ja Itä-Uudenmaan maakuntaan. Siirrettiin Päijät-Hämeen maakuntaan ja liitettiin 2011 Orimattilaan
23px Heinolan maalaiskunta, kuulunut Mikkelin lääniin ja sittemmin Päijät-Hämeen maakuntaan, liitetty 1997 Heinolaan
23px Hämeenkosken kunta, sitä ennen Hämeen läänin Kosken kunta (Koski Hl.), liitetty 2016 Hollolaan
23px Nastolan kunta, liitettiin 2016 Lahteen

 Kuntavaihdokset 
22px Kuhmoisten kunta siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski-Suomen maakuntaan vuonna 1974. Keski-Suomen maakunnasta Kuhmoinen siirtyi Pirkanmaan maakuntaan 1.1.2021.
22px Iitin kunta siirtyi osaksi Päijät-Hämettä 1.1.2021. Sitä ennen se oli osa Kymenlaaksoa.

 Maantiedettä 
 Aluejako 
Nimityksenä Päijät-Häme vakiintui 1950-luvulla. Hämeen läänin kuntien lisäksi siihen laskettiin Päijänteen itäpuolella sijainneet Heinola, Heinolan maalaiskunta, Sysmä ja Hartola, jotka kuuluivat Mikkelin lääniin sekä Uudenmaan lääniin kuuluneet Orimattila ja Artjärvi. Vuosien 1997 ja 2009 välillä se kuului kokonaisuudessaan Etelä-Suomen lääniin. Heinolan seutukunta yhdistyi vuoden 2010 alusta Lahden seutukuntaan, joten maakunnassa on nyt vain yksi seutukunta aiemman kahden sijasta.

Päijät-Hämeeseen kuuluu kymmenen kuntaa, joista Lahti, Heinola ja Orimattila ovat kaupunkeja. Kymmenes Päijät-Hämeeen maakunnan piiriin tullut kunta on Iitin kunta, mikä siirtyi Kymenlaakson maakunnasta. Alunperin Iitti kuului Uudenmaan lääniin, mutta se siirrettiin Pariisin 1947 rauhansopimuksen jälkeen Viipurin läänin länsiosasta muodostettuun Kymen lääniin tahdostaan riippumatta. Iitti on itähämäläinen kunta. Alueella on tehty neljä kuntaliitosta: Heinolan maalaiskunta on liitetty Heinolaan, Artjärvi Orimattilaan, Nastola Lahteen ja Hämeenkoski Hollolaan. Aiemmin myös Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen, mutta vuonna 1974 se siirtyi Keski-Suomen lääniin ja vuonna 2021 Keski-Suomen maakunnasta Pirkanmaan maakuntaan. Puhelinluetteloiden aluejaossa Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen suuntanumerolla 919 osana Hämeen telealuetta, minkä puhelinten suuntanueroalueet olivat 916, 917, 918, 919, 931, 932, 933, 934, 935, 936 ja 937.

Iitin kunnanvaltuusto hyväksyi vuonna 2011 kunnanhallituksen esityksen, että Iitti siirtyisi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan vuonna 2013. Asiasta päättää lopullisesti valtioneuvosto. Toukokuussa 2016 valtioneuvosto hyväksyi Iitin siirtymisen Päijät-Hämeeseen vuoden 2019 alussa. Iitti liittyi osaksi Päijät-Hämeen maakuntaa 1. tammikuuta 2021.

 Luonnonmaantiede 
pienoiskuva|Päijänteen Salonsaari Asikkalassa.
Maakunnan eteläosien halki kulkevat Salpausselän reunamuodostumat. Vääksyssä Toinen Salpausselkä erottaa Vesijärven ja Päijänteen toisistaan. Vesijärven eteläreunan muodostaa Lahden kautta kulkeva Ensimmäinen Salpausselkä. Maakunta kuuluu suurimmaksi osaksi Päijänteen vesistöalueeseen lukuun ottamatta eteläisimpiä osia, jotka kuuluvat Porvoonjoen valuma-alueeseen. Maakunnan länsirajalla on Kokemäenjoen vesistöön kuuluvia järviä. Kalkkisista alkunsa saava Kymijoki virtaa Päijät-Hämeen alueella varsin leveänä ja järvimäisenä: Heinolan ympärillä se muodostaa Ruotsalaisen ja Konniveden järvet. 

Reunamuodostumien ohella maakunnassa on myös pitkittäisharjuja, muun muassa Pulkkilanharju ja Kalkkisten harjujaksot. Maaperä on pääosin moreenia, paitsi eteläosissa, joissa on runsaasti savikoita. Päijät-Hämeen korkeimmat kohdat ovat Tiirismaa (223 m) Hollolassa ja Kammiovuori (221 m) Sysmässä. Maakunnalle tyypillisiä metsiä ovat mäntyvaltaiset kangasmetsät, mutta Päijänteen ympäristössä on myös lehtimetsiä. Soita alueella on vähän.

Päijät-Hämeen maakunta muodostuu kolmestatoista maisematyypistähttp://www.lpt.fi/lamk/julkaisu/maisemaselvitys.pdf

 Maisematyyppi Paikka Paikkakunta Kunta MuutaPorvoonjoen viljelyseutu      Lahti  Hollola  Kärkölä Orimattila    Artjärven viljelyseutu    Artjärvi  Orimattila    Teuronjokilaakson peltotasanko      Hollola  Kärkölä    Hämeenkosken korpiylänkö   Hämeenkoski Hollolaensimmäinen Salpausselkä      Lahti Hollola 
IittiVesijärven laakso      Lahti  Hollola  Kärkölä Orimattila    Nastolan järviseutu   Nastola Lahtitoinen Salpausselkä      Asikkala Heinola Lahti
IittiLänsi-Padasjoen metsälänkö      Padasjoki Heinolan järviseutu      Heinola Etelä-Päijänteen viljelyseutu      Asikkala  Padasjoki       Päijänteen vuorimaa      Padasjoki  Sysmä  Sysmän-Hartolan viljelyseutu      Hartola  Sysmä  

 Korkeimmat paikat 
pienoiskuva|upright|Tiirismaan radio- ja televisiomasto.
Päijät-Hämeen korkein paikka on Tiirismaan Tiirismäki, jolle on sijoitettu Etelä-Suomen korkeimpana paikkana radio- ja televisiomasto. Lähistöllä korkeita niin ikään Salpausselän harjulla olevia paikkoja ovat Hakalaukunmäki, joka on Lahden korkein paikka, mutta jonka korkein huippu on Hollolan puolella sekä Kartanonmäki, jolla on laskettelurinne ja vapaa-ajan vuokra-asutusta Messilän kartanon yhteydessä.

Korkeille paikoille ei aina ole ajokelpoista tietä. Helposti tavoitettavia korkeita paikkoja ovat kuitenkin telemastojen paikat, koska niiden huolto- ja kunnossapito edellyttävät ajoyhteyttä laitekopin luokse. Korkeat tavoitettavat paikat voivat toimia hyvinä yhteydenpitopaikkoina UHF- tai VHF-taajuuksisin radioin.

 Nimi Korkeus (m) Paikka Paikkakunta Kunta MuutaNiinimäki  193 http://personal.inet.fi/luonto/kuntienkorkeimmat/taulukkoag.html       Asikkala   Vuorenaho  210       Hartola  Pitkäsenmäki  175       Heinola  Vuorenaho  210       Heinola  Tiirismaa  222,6       Hollola   Tiirismaan radio- ja televisiomastoTiirismaan Itäkorkea  219,6       Hollola   vapaasti Digitan aidan ulkopuolella tavoitettava alueHakalaukunmäki  183    Messilä   Hollola  Kalliolamminmäki  178    Messilä   Hollola  Likokallio  182,6    Viitaila   Asikkala  Pähkinävuori  165    Viitaila   Asikkala  Sakaramäki  165       Kärkölä  Hakalaukunmäki  172       Lahti   sama mäki Hollolassa korkeampi kohtaVahteristonmäki  177,9 http://www.hollola.fi/ymparisto/kaavoitus/Osayleiskaavat/kaaHeinlammi_maisema_ja_luontoselvitys.pdf      Lahti  Struven ketjun mittauspisteHimatunmäki        Lahti Huhtamäki        Lahti Kankaanmäki  112,9  60.795446, 25.724758  Tönnö   Orimattila  Telian (unibasen) telemasto ORIMATTILA 3 560 2902Kivikallio  153      Orimattila Majuanvuori  215,2      Padasjoki Kammiovuori  221      Sysmä 

 Asutus 
Päijät-Hämeen merkittävin asutustihentymä on Lahden kaupunki.

Muu asutus keskittyy eteläisille maanviljelyyn parhaiten kelpaaville alueille Lahden ympäristöön. Maakunnan pohjois- ja länsiosat ovat sitä vastoin harvaan asuttuja ja metsäisiä. Suomi Facta: Päijät-Häme. WSOY, Helsinki 2002

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2024 tilanteen mukainen.

 Suurimmat taajamat 
Vuonna 2017 Päijät-Hämeessä sijaitsi 21 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 11 suurinta taajamaa.
 #  Taajama  Kunta  Väkiluku(31.12.2017) (Iitin osalta 31.12.2018) 1  Lahden keskustaajama  Lahti 103 403Hollola 15 284Asikkala 381   2  Heinolan keskustaajama  Heinola   3  Nastolan kirkonkylä  Lahti   4  Orimattilan keskustaajama  Orimattila   5  Vääksy  Asikkala   6  Kausala  Iitti   7  Järvelä Kärkölä  8  Heinolan kirkonkylä Heinola  9  Sysmän kirkonkylä Sysmä  10  Hartolan kirkonkylä Hartola  11  Padasjoen kirkonkylä  Padasjoki  

Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.

 Liikenne 
pienoiskuva|upright|Lahti–Loviisa-rataa Orimattilassa.

 Maantieliikenne 
Päijät-Hämeen maakuntaa palvelevat tärkeimmät päätiet ovat valtatiet 4, 5, 12 ja 24 sekä kantatiet 46, 53 ja 54. Myös seututie 167 on erityisen merkittävä varsinkin Lahden ja Orimattilan välisellä osuudella.

 Raideliikenne 
Päijät-Hämeessä on rautatieyhteydet Helsingistä ja Riihimäeltä Lahden kautta Kouvolaan. Lisäksi Lahdesta menee rautatiet Heinolaan ja Loviisaan, mutta nykyisin nämä rataosuudet ovat vain tavaraliikenteen käytössä. Lahden rautatieaseman kautta kulkevat kaikki Helsingistä Kouvolan suuntaan kulkevat Savon radan ja Karjalan radan kaukojunat. Lähijuna Z kulkee Helsingin ja Lahden välillä Lahden oikorataa pitkin, ja muutama vuoro jatkaa Lahdesta edelleen Kouvolaan. Lähijuna G kulkee Lahden ja Riihimäen välillä ja lähijuna O kulkee Kouvolaan sekä osa vuoroista myös Kotkan satamaan asti. Päijät-Hämeen alueella on 9 rautatieasemaa, jotka ovat Lappila, Järvelä, Herrala, Henna, Lahti, Villähde, Nastola, Uusikylä ja Kausala.

 Ilmailu 
Päijät-Hämeessä sijaitsee Lahti-Vesivehmaan lentokenttä Asikkalassa, jossa ei ole matkustajaliikennettä. Lisäksi maakuntakaavan luonnosvaiheessa oli esillä uusi lentoasema Orimattilan Hennaan, mutta asia on toistaiseksi jätetty pois maakuntakaavasta.

 Tietoliikenne 
Päijät-Hämeessä on kuusi yleisradiolähetyspaikkaa. Lahdessa ovat Kolavankangas, sekä Radiomäen itäinen radiomasto ja Radiomäen läntinen radiomasto, Hollolassa Tiirismaa, Padasjoki sekä Sysmän Nuoramoinen. https://www.mediamonitori.fi/index.php/tietosivut/taajuuslista

 Uskonto 

Päijät-Hämeen alueella esikoislestadiolaisuus on voimakasta erityisesti Lahden seudulla. Lahden seudulla vaikuttaa myös evankelisuus. Lahden–Heinolan seutu on myös evankelioivan herätyskristillisyyden voimakasta tukialuetta. Liikkeen kannatus ulottuu myös ympäristön maaseutupitäjiin.

 Politiikka 
Eduskuntavaaleissa Päijät-Häme muodostaa Hämeen vaalipiirin yhdessä Kanta-Hämeen kanssa. Vaalipiiristä eduskuntaan valittavat 14 kansanedustajaa jakautuvat melko tasan molempien maakuntien kesken. Vuoden 2019 vaaleissa väkiluvultaan hieman suurempi Päijät-Häme sai kuusi edustajaa: SDP:stä Mika Kari ja Ville Skinnari, perussuomalaisista Rami Lehto ja Jari Ronkainen, kokoomuksesta Kalle Jokinen ja keskustasta Hilkka Kemppi. Hallitusneuvotteluissa Skinnari valittiin kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeriksi Rinteen hallitukseen, ja hän jatkoi samassa tehtävässä myös Marinin hallituksessa. Maakunnan edustajien määrä laski vuonna 2020 viiteen, kun Jokinen muutti Orimattilasta Hämeenlinnaan.

 Kulttuuri 
 Murteet 
Päijät-Hämeen halki kulkee suomen päämurteiden murreraja, joten kieliasun puolesta maakunta jakautuu kahdeksi erilaiseksi osaksi. Sysmä ja Hartola (perinteisen luokituksen mukaan myös Padasjoki) kuuluvat itämurteiden puolelle; sysmäläisten ja hartolalaisten puhetapa kuuluu savolaismurteiden Päijät-Hämeen murteisiin.http://www.finnica.fi/keski-suomi/murteet/artikkelit/leskinen.htm  Finnica Muut Päijät-Hämeen maakunnan kunnat kuuluvat länsimurteiden puolelle; täällä puhemuotona on kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmä.http://www.internetix.ofw.fi/opinnot/opintojaksot/8kieletkirjallisuus/aidinkieli/murteet/hamalais.html  Murrekartta

Kaakkoishämäläinen kielimuoto ei ole kovin tunnettu, vaikka se onkin varsin omaperäinen. Murretta on tehnyt tunnetuksi lahtelainen Raggars-yhtye, ja myös Pirkka-Pekka Peteliuksen tunnetuksi tekemä Kymenlaakson murre on sitä lähellä. Perihämäläisellä murrepohjalla on paljon itäisiä, lähinnä karjalaisia murrepiirteitä. Kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmälle leimallisia läntisiä tai hämäläisiä piirteitä ovat
 yleiskielen d:n vastine l, esimerkiksi pata : palan, joka on viime vuosikymmenten aikana väistynyt yleispuhekielisten varianttien tieltä
 yleiskielen ts:n vastine astevaihteluton tt, esimerkiksi mettä : mettän, joka on säilyttänyt asemansa hyvin viime aikoihin saakka
 yleiskielen ŋŋ- eli äng-äänteen vastine astevaihteluton ŋk, esimerkiksi kenkä : kenkät; tätä piirrettä esiintyy edelleen yleisesti
 sanan lopussa olevan i:n ja a/ä:n heittyminen, esimerkiksi sus, halus; järves, järven (=järvenä)
 lyhyet pikapuhemuodot joistakin yleisimmistä verbeistä, esimerkiksi ei tu (=tule), sa (=sano), o (=ole), me~mä (=mene), pa (=pane)
 joidenkin pronominien muodot: toi, noi (=tuo, nuo)

Itäistä tai karjalaista vaikutusta ovat seuraavat piirteet:
 yleiskielen ää:tä on vanhastaan vastannut ie ~ iε ~ iä-diftongi, mutta tämä piirre on väistynyt jo kokonaan
 rk- ja lk-yhtymien astevaihtelu: särki : säret, kulkea : kulen
 heikko liudennus heittyneen loppu-i:n asemesta, esimerkiksi tul’ (=tuli), män’ (=meni)
 heikkoa väli- eli švaavokaalia esiintyy joissakin konsonanttiyhtymissä, esimerkiksi palakka
 persoonapronominien monikkomuodot: myö, työ, hyö ja taivutus meitin : meittiä (mutta yleishämäläisittäin: minä ~ mä, sinä ~ sä)

 Perinneruoat 
Hollolan näkkileipä
jälkiuunileipä
munajuusto
veripalttu (roppana)
hämäläinen perunalaatikko
sahti

 Sananlaskut 
Siinä on hyvä emäntä, joka paljon tekee ja vähän syö. (Päijäthämäläinen sanonta)

 Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet 

Hollolan kulttuurimaisemat (Hollola)
Etelä-Päijänteen kulttuuri- ja harjusaarimaisemat  (Asikkala)
Auttoisten ja Vesijaon kulttuurimaisemat (Padasjoki)
Porvoonjokilaakson viljelymaisema (Orimattila; Uudeltamaalta Porvoo, Askola, Pukkila)
Artjärven viljelymaisema (Orimattila)
Tiirismaan ja Salpausselän maisemat (Hollola ja Lahti)
Kimolan kulttuurimaisema (Iitti, Kymenlaaksosta Kouvola)
Hiidenvuoren maisemat (Iitti, Kymenlaaksosta Kouvola)

 Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt 

 Asikkala 
Asikkalan kirkonkylä
Urajärven kartano
Vesivehmaan kylä
Vähä-Äiniön kylä
Vääksyn kanava

 Hartola 
Koskipään kartano
Ruskealan ja Kirkkolan kylien viljelymaisema

 Heinola 
Harjupuisto
Heinolan kirkkokortteli ja vanha hautausmaa
Heinolan maaseurakunnan kirkkoympäristö
Heinolan Perspektiivi
Heinolan seminaari
Reumasäätiön sairaala
Suomen Urheiluopisto

 Hollola 
Hollolan keskiaikainen kivikirkko ja historiallinen pitäjänkeskus
Vesalan, Nokkolan, Untilan ja Utulan kylien viljelymaisema
Voistion kulttuurimaisema
Hankalankosken pellavaloukku
Kurjalan kartano

 Iitti 
 Iitin kirkonkylä

 Kärkölä 
Huovilan puisto

 Lahti 
Anttilanmäen esikaupunkiasutushttp://www.rky.fi/read/asp/r_mkl_kohde_list.aspx?MAAKUNTA_ID=7
Fellmaninpuisto, jälleenrakennuskauden oppilaitokset ja Hakatornit.
Harjulankadun, Onnelantien, Kymintien pientaloalueet sekä Karjalankadun pienkerrostalot.
Hennalan kasarmit
Kariniemi
Koiskalan kartano
Lahden kaupungintalo, Lahden kauppatori ja Mariankadun seremonia-akseli
Lahden rautatieasema ja varikkoalue
Lahden suurradioasema
Salpausselän hiihtostadion
Tapanilan ruotsalaistaloalue
Erstan kartano
Immilän, Kumian ja Seestan myllyt
Seestan kartano
Toivonojan kartano

 Orimattila 
Heinämaan kylä
Kinttulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella
Orimattilan kirkonmäki
Ratulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella
Tönnönkosken silta ja myllypaikka

 Padasjoki 
Auttoisten kylä
Saksalan kartano
Vesijaon kylä

 Sysmä 
Nuoramoisten kartanomaisema
Roviokosken asutustila-alue
Sysmän kirkonseudun kulttuurimaisema

 Museoita 
 Kaupunginmuseot 
 Nimi Paikka Paikkakunta Kunta MuutaHeinolan kaupunginmuseo  Heinolan keskusta    Heinola  Lahden kaupunginmuseo  Fellmanin kartano  Kartano   Lahti    historiallinen museo  taidemuseo  julistemuseo  hiihtomuseo  radio- ja tv-museo

 Kotiseutumuseot 
Päijät-Hämeessä on useita kotiseutumuseoita sekä kaupunginmuseoita.

 Nimi Paikka Paikkakunta Kunta MuutaArtjärven kotiseutumuseo  Ratula  Artjärvi  Orimattila  Asikkalan kotiseutumuseo    Asikkalan kirkonkylä  Asikkala    Hollolan kotiseutumuseo    Hollolan kirkonkylä  Hollola    Hämeenkosken kotiseutumuseo    Hämeenkosken kirkonkylä  Hollola  Iitin kotiseutumuseoIitin kirkonkyläIittiKärkölän kotiseutumuseo  Huovila  Kärkölän kirkonkylä  Kärkölä   Nastolan kotiseutumuseo    Nastolan kirkonkylä  Lahti  Orimattilan kotiseutumuseo    Orimattilan kirkonkylä  Orimattila  Padasjoen museo  Nyystölä   Maakeski  Padasjoki  Sysmän kotiseutumuseo    Sysmän kirkonkylä Sysmä

 Lahden seudun kuntarakennetunnustelu 
Päijät-Hämeen kuntien yhdentyminen perustuu tällä hetkellä sosiaali- ja terveystoimialat kattavaan selvitykseen, jossa tavoitteena on maakunnallinen koko. Toinen yhdentymisprosessi on vuodesta 2002 alkaen voimassa ollut Lahden seutukokeilu, joka laajeni vuonna 2007. Sen ulkopuolelle jäivät Päijät-Hämeen kunnista Artjärvi ja Hartola. Sosiaali- ja terveysalan yhdentymistä ei hoideta Lahden seutukokeilun piirissä vaan erikseen.

Osa Päijät-Hämeen kunnista kävi keskenään kuntarakennetunnusteluja 2010, jossa kartoitettiin mahdollisuutta siihen, että Asikkala, Hartola, Heinola, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä, Lahti, Nastola ja Padasjoki voisivat muodostaa yhden kunnan. Hankkeen työnimenä oli Vellamo. Kuntien valtuustot Lahtea lukuun ottamatta päättivät kuitenkin olla lähtemättä mukaan kuntaliitokseen. 

 Sosiaali- ja terveystoimiala 
 Erikoissairaanhoito 
pienoiskuva|oikea|Päijät-Hämeen Keskussairaala Lahdessa
Erikoissairaanhoitoa varten Päijät-Hämeen kunnilla on Päijät-Hämeen keskussairaala, jota ylläpitää Päijät-Hämeen hyvinvointialue.Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymä 

Siihen kuuluvat Päijät-Hämeen kaikki kymmenen kuntaa.

 Terveydenhoito 
Julkisia terveyspalveluja maakunnan alueella hoitaa Päijät-Hämeen hyvinvointialue. 

 Tekninen toimiala 
 Sähkö- ja kaukolämpö 
Lahden ja Hollolan alueella toimii Lahti Energia, joka vastaa Lahden ja Hollolan Salpakankaan sähkönjakelusta sekä kaukolämmöstä. Lahti Energialle kuuluvaa sähkönjakeluverkkoa on myös Hollolan Salpakankaan ja osittain Orimattilan alueella. Lahden kaupunginvaltuustolla on veroprosentin nousun hillitsemiseksi suuria budjettitavoitteita Lahti Energian sille maksamien osinkojen suhteen. Lahden kaupungin talousarvion alijäämiä on maksettu Lahden kaupunkikonsernin muiden osien, lähinnä Lahti Energian tuotoilla, jolloin kaupungin tilinpäätöksen ollessa alijäämäinen kaupunkikonsernin tilinpäätöksestä on silti muodostunut ylijäämäinen.

 Palo- ja pelastustoimi 

Palo- ja pelastustoimessa palokunnat on maakunnallistettu Päijät-Hämeen pelastuslaitokseksi 2004 alkaen.

Yhteistyössä jotkut kunnat katsoivat joutuvansa maksamaan liikaa palo- ja pelastuslaitokselle ja palotoimen kustannustensa lisääntyvän. Ratkaisuna maksuja palautettiin sekä palo- ja pelastuslaitoksen sallittiin ottavan velkaa. Nettomaksajaksi katsoo joutuneensa erityisesti Padasjoki.ESSESS

Päijät-Hämeen alueella on useita sopimuspalokuntia, jotka avustavat Päijät-Hämeen pelastuslaitosta.

 Päijät-Hämeen maakuntakaava 
Päijät-Hämeen voimassa oleva maakuntakaava on vuodelta 2014, minkä on hyväksynyt Päijät-Hämeen maakuntaliiton valtuusto 2016.http://www.paijat-hame.fi/wp-content/uploads/2015/09/maakuntakaava2014-LIITEOSA_20170220_web.pdf  Iitin osalta on voimassa entisen maakunnan Kymenlaakson vaihemaakuntakaavat: Taajamat ja niiden ympäristöt 2008, Maaseutu ja luonto 2009, Kauppa ja merialue 2014 ja Energiamaakuntakaava 2014.

 Nimi merkki Paikkakunta Kunta Pinta-ala (ha) Muutataajamatoimintojen alue  A1-A7    Asikkala  taajamatoimintojen alue  A8-A14    Hartola   taajamatoimintojen alue  A15-A36, A155, A157-162    Heinola   taajamatoimintojen alue  A37-A67, A156, A163     Hollola  taajamatoimintojen alue  A67-A74, A156, A163     Kärkölä  taajamatoimintojen alue  A75-A128, A130, A161     Lahti  taajamatoimintojen alue  A129, A131-A144     Orimattila  taajamatoimintojen alue  A145-A150     Padasjoki  taajamatoimintojen alue  A151-A154     Sysmä  keskustatoimintojen alue  C1     Asikkala  184  Vääksyn keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alue  C2     Heinola  249  Heinolan seutukeskus keskustatoimintojen alue  C3     Hollola  207  Hollolan  seutukeskuksen keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alue  C4     Lahti  660  Lahden keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alue  C5     Lahti  245  Lahden Nastolan keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alue  C6     Orimattila  231  Orimattilan keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alakeskus  c1   Vesivehmaa  Asikkala     keskustatoimintojen alakeskus  c2   Heinolan kirkonkylä  Heinola     keskustatoimintojen alakeskus  c2   Vierumäki  Heinola     keskustatoimintojen alakeskus  c4  Pyhäniemi-kirkonseutu  Hollola     keskustatoimintojen alakeskus  c5   Kalliola  Hollola     keskustatoimintojen alakeskus  c6  Nostava-Herrala  Hollola     keskustatoimintojen alakeskus  c7   Renkomäki  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c8   Laune  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c9   Kärpänen  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c10   Jalkaranta  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c11   Kiveriö  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c12   Karisto  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c13   Ahtiala  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c14   Mukkula  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c15   Villähde  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c16   Uusikylä  Lahti     keskustatoimintojen alakeskus  c17   Henna  Orimattila     keskustatoimintojen alakeskus  c18   Artjärvi  Orimattila     keskustatoimintojen alakeskus  c19   Pennala-Virenoja  Orimattila     vähittäiskaupan suuryksiköiden alue  KM1   Vuohkallio  Heinola  54   vähittäiskaupan suuryksiköiden alue  KM6   Vuohkallio, pohjoinen  Heinola  37   vähittäiskaupan suuryksiköiden alue  KM2   Laune  Lahti  62   vähittäiskaupan suuryksiköiden alue  KM3   Renkomäki  Lahti  154   vähittäiskaupan suuryksiköiden alue  KM4   Renkomäen itäosa  Lahti  28   vähittäiskaupan suuryksiköiden alue  KM5   Uudenmaankadun varsi  Lahti  92   vähittäiskaupan suuryksiköiden alue  KM7   Kauppakaari   Lahden Nastola  43  

 Katso myös 
 Päijät-Hämeen maakunnan kuntien vaakunat
 Päijät-Hämeen talous
 Luettelo Päijät-Hämeen kansakouluista

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Päijät-Hämeen liitto
 Hämeen ELY-keskus

*
Luokka:Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit