Juhana III

Juhana III (, ennen kuninkaaksi tuloa Juhana Herttua); (20. joulukuuta 1537 Stegeborgin linna, Itä-Götanmaa  – 17. marraskuuta 1592 Tre Kronor linna, Tukholma) oli Ruotsin kuningas vuosina 1568–1592.  Hän oli myös Suomen herttua vuosina 1556–1563. Juhana otti itselleen vuonna 1581 arvonimen Suomen suuriruhtinas.Nordisk Familjebok: "Titeln storfurste af Finland antogs af Johan III 1581 och ingick sedan i svenska konungatiteln, tills Finland af träddes (1809)."

 Suku ja koulutus 
Juhana oli kuningas Kustaa I Vaasan ja tämän toisen puolison, kuningatar Margareta Eriksdotter Leijonhufvudin vanhin lapsi. Hänen neljä vuotta vanhempi velipuolensa oli Eerik XIV isänsä enimmäisestä avioliitosta. Hänellä oli kymmenen sisarusta, joista veljiä olivat Magnus ja nuorin veli, josta tuli kuningas Kaarle IX. Hänen sisariaan olivat Katariina, Cecilia, Sofia, Anna ja Elisabet.

Yhdessä velipuolensa Eerikin kanssa hänet kasvatettiin renessanssin hengessä pommerilaisen Georg Normanin laatiman kunnianhimoisen opinto-ohjelman mukaisesti.

Eerikin tavoin Juhana sai isältään jo varhain käytännön koulutusta hallinnossa ja taloustieteessä. Viidentoista vuoden iässä hän kirjoitti kuitteja rahasta ja toimituksista ja allekirjoitti sitten nimensä Iohannesiksi. Hänet ja Eerik määrättiin yhdessä Salan hopeakaivokseen. Kuningas piti heidät myös ajan tasalla ulkopoliittisista kysymyksistä ja halusi kuulla heidän mielipiteensä. Huhtikuussa 1555 saatiin tieto, että venäläiset olivat ylittäneet rajan Suomeen. Elokuussa kuningas matkusti sinne perheineen vakavasti käsittelemään Venäjän kysymystä. Ruotsissa Eerik huolehtisi yhdessä Per Brahen kanssa hallinnosta kuninkaan lähes vuoden kestäneen poissaolon aikana.

Liivinmaan ritarikunnan valtuuskunnan saapumisen Turkuun jälkeen välittömästi käydyt neuvottelut, jotka olivat hajaantumisprosessissa, kuningas luovutti Juhanalle 21. elokuuta 1555, jonka täytyi näin oppia ensimmäiset läksynsä neuvottelijana. Liivinmaalaisilla ei ollut mahdollisuutta tarjota virallista liittoa, jota Ruotsin osapuoli halusi, ritarikunnan suurmestarin äskettäin Venäjän kanssa solmiman rauhan jälkeen. Tästä huolimatta kuningas päätti aloittaa sodan hyökkäyksellä Laatokan ja Nevan suuntaan, huonosti valmistellulla ja epäonnistuneella niin kutsutulla Pähkinälinnan retkikunnalla.

 Suomen herttua 
vasen|pienoiskuva|211x211px|Rekonstruktio Juhanan Suomen ruhtinaana käyttämästään vaakunasta. Vaakunan alaosassa kuvattuna Pohja-Suomen ja Etelä-Suomen vaakunat.Juhana III:n isä Kustaa Vaasa perusti vuonna 1556 kolme melko itsenäistä herttuakuntaa, Itä-Götanmaan, Södermanlannin ja "Suomen", joka käsitti Turun ja Kokemäenjoenkartanon linnaläänin (Satakunnan historiallinen maakunta) sekä Ahvenanmaan ja hieman myöhemmin myös läntisen Uudenmaan.  

Suomen herttuaksi tuli Juhana, joka hallitsi lisäksi koko Suomea käskynhaltijana, 27. kesäkuuta 1556. Kuninkaan käskyn mukaan läänitykseksi myönnettiin Turun lääni ja Ahvenanmaa niin, että hän ja hänen miespuoliset jälkeläisensä saavat nauttia, käyttää ja pitää mainittua lääniä oikeuksineen ja vuotuisine veroineen ilman mitään poikkeusta'''. Juhana määrättiin 29. kesäkuuta 1556 käskynhaltijaksi myös muuhun osaan Suomea, joka ei kuulunut hänen aikaisemmin määrättyyn herttuakuntaansa. Kuningas laajensi herttuakuntaa muuhun osaan Suomea 7. syyskuuta 1557 tehtyään sinne tarkastusmatkan. Kokonaisuuteen kuului siitä alkaen Ahvenanmaa, Varsinais-Suomi, Satakunta, Raaseporin lääni sekä Vihdin ja Lopen pitäjät. Häme, Savo, Pohjanmaa ja Karjala eivät siis kuuluneet herttuakuntaan. 

Juhana-herttua asui vakituisesti Turun linnassa vuosina 1556–1563 ollen ilmeisesti ainoa Ruotsin kuningas, joka on asunut Suomessa. Hän harjoitti velipuolensa mielestä liian itsenäistä politiikka ja vuonna 1563 kuningas Eerik XIV vangitutti Juhanan syytettynä maanpetoksesta ja riisti häneltä Suomen herttuakunnan.
pienoiskuva|Juhana III, Johan Baptista van Utherin mukaan.

 Avioliitot ja jälkeläiset 
Karin Hansdotter (1539–1596) oli Juhanan vihkimätön vaimo, joka synnytti vuosina 1557–1561 neljä lasta. Kun Juhana avioitui vuonna 1562, Karin sai vetäytyä Vääksyn kartanoon Kangasalle. 

Heille syntyivät lapset: 

 Augustus Johansson Gyllenhielm (1557–1560), kuoli alle 4-vuotiaana
 Sofia Johansdotter Gyllenhielm (n. 1559–1583), avioitui Pontus De la Gardien kanssa
 Julius Johansson Gyllenhielm (1560–1580/1581)
 Lucretia Johansdotter Gyllenhielm (1561–1585)

Juhana halusi valtapoliittisista syistä avioitua Puolan kuningas Sigismund II Augustin sisaren, prinsessa Katarzyna Jagellonican (1526–1583) kanssa, joka oli Puolan kuningas Sigismund I Vanhan ja Milanon herttuatar Bona Sforzan tytär. 

Katariina oli jo varsin iäkäs eli 35-vuotias, mutta lapsettoman ja sairaalloisen veljensä vuoksi Puolan mahdollisen tulevan kuninkaan äitinä, hän oli poliittisista syistä haluttu puoliso ja häntä kosi tuloksetta myös Venäjän tsaari Iivana IV Julma. Avioliitto ei sopinut Juhanan veljelle, kuningas Eerik XIV:lle, sillä Ruotsi oli samaan aikaan valmistautumassa sotaan Puolaa vastaan. Kosiomatkan Juhana teki Ursus Finlandicus (Suomen Karhu) -nimisellä laivalla.Suomen historian pikkujättiläinen, s. 148. WSOY 1987.  
pienoiskuva|Prinsessa Isabellan hautamonumentti Strängäsin tuomiokirkossa, kuvanveistäjä Willem Boy noin 1570.
Avioliitto kuitenkin toteutui 4. lokakuuta 1562, kun Juhana ja Katarina menivät naimisiin Vilnassa. 

Heille syntyivät lapset: 

 Elisabeth, Isabella Johansdotter av Sverige (1564–18. tammikuuta 1566), kuoli 2-vuotiaana

 Sigismund (1566–1632), Puolan ja Ruotsin kuningas, Liettuan suuriruhtinas

 Anna Vaasa (1568–1625), naimaton, ei jälkeläisiä

Toisen kerran Juhana III avioitui 21. helmikuuta 1585 serkkunsa 17-vuotiaan tyttären Gunilla Johansdotter Bielken (1568–1597) kanssa, joka oli valtaneuvos Johan Axelsson Bielken ja Margareta Possen tytär. 

Heille syntyi lapsi: 

 Juhana (1589–1618), Itä-Götanmaan herttua

Katariina Jagellonica Turun renessanssilinnan emäntänä
Juhana ja italialaisia sukujuuria ja kontakteja omannut Katariina kehittivät Turun linnan arkkitehtuuria ja muodostivat sinne pienimuotoisen renessanssihovin taideteoksineen, hienoine sisustuksineen ja muodikkaine juhlineen. Juhanan ja Katariinan loisteliaalla hovilla lienee ollut kauaskantoinen vaikutus Suomen kulttuuriin, vaikka sitä kestikin alle vuoden. Tästä ajasta on säilynyt romanttissävyinen muistoperinne, jota käsittelee muun muassa Eino Leinon runokokoelma Juhana Herttuan ja Catharina Jagellonican lauluja.

 Ulkopoliittinen riita kuninkaan kanssa Puolasta 
Kun Juhana-herttua tuntui tekevän omaa ulkopolitiikkaansa Puolan kuningas Sigismund II Augustin kanssa myöntämällä tälle lainoja, kärjistyivät Juhanan välit veljeensä. Talvella 1563 veljekset ajautuivat sanasotaan keskenään. Saman vuoden keväällä Eerik yritti saada Juhanan saapumaan Tukholmaan. Juhanan aatelisista koostuvat neuvonantajat yrittivät saada Juhanan sopimaan riidan veljensä kanssa, mutta Juhana ei katsonut voivansa suostua sopimukseen. Tämän johdosta luottamusmiehet Henrik Klaunpoika Horn ja Herman Fleming siirtyivät ruotsalaisten puolelle. Huhtikuussa 1563 valtiopäivät tuomitsivat hänet kuolemaan ja menettämään asemansa. 

Juhana yritti taivutella suomalaisia puolelleen, mutta suurin osa ylhäisaatelistosta pysyi kuninkaan puolella, joten kun Eerik XIV tuli Suomeen 10 000 miehen kanssa, oli Juhanalla vain 1 200 miehen joukko. Eerik XIV miehitti Turun ja piiritti juokkoineen Turun linnaa tulittaen sitä tykeillä. Linna antautui 12. elokuuta 1563. Juhana ja hänen puolisonsa vangittiin ja kuljetettiin Ruotsiin. Kuljettajana toimi kuninkaan luottamusmies Klaus Eerikinpoika Fleming. Matka kesti noin kaksi viikkoa, ja herttuaparia kohdeltiin ruhtinaille kuuluvin oikeuksin. Kuolemantuomio muutettiin vankeudeksi ja herttuapari kuljetettiin Gripsholmin linnaan, jossa heille järjestettiin tarkka vartiointi.Suomen historian pikkujättiläinen, s. 148. WSOY 1987. 

Juhanan Turun linnaan keräämät taideaarteet ryöstettiin ja vietiin Ruotsiin, eikä niitä koskaan palautettu. Useita Juhanan puolella toimineita mestattiin, mutta Juhanan ja Katariinan henki säilyi antautumisehtojen mukaisesti. Vankeusaikana syntyi Juhanan ja Katariinan poika Sigismund. Vankeuden aikana Iivana IV vielä ehdotti Katariina Jagellonican luovuttamista Venäjälle.
pienoiskuva|Juhana III:n aikainen kultadukaatti 1568.

 Ruotsin kuningas 
Juhana III:sta tuli Ruotsin kuningas vuonna 1568, kun aateliston kapina nuorimman veljen Kaarle-herttuan avustamana kaatoi mielenterveydeltään horjuneen kuningas Eerik XIV:n. Vuonna 1569 Juhana antoi asetuksen aateliston privilegioista, joiden mukaan aatelinen ei menettänyt säätyoikeuksiaan, vaikka ei pystyisikään suorittamaan ratsupalvelustaan. Tämä vähensi rikkaiden tilallisten mahdollisuuksia nousta aatelissäätyyn ja teki aateliston aiempaa sulkeutuneemmaksi.

Venäjän ja Ruotsin välille syttyi vuonna 1570 neljännesvuosisadan mittainen sota, pitkä viha. Vangittu Eerik XIV katsottiin tilanteessa uhkaksi, häntä siirreltiin vankipaikasta toiseen ja tuomittiin Juhanan aloitteesta lopulta kuolemaan, joka toteutettiin ilmeisesti myrkyttämällä vuonna 1577. Ruotsalaiset valtasivat vuonna 1581 Narvan, ja vuonna 1583 solmittiin välirauha. Lopullista rauhaa Juhanan kaudella ei kyetty solmimaan, koska aluelaajennuksia hamunnut Juhana vastusti sitä.  

Katariina Jagellonica kuoli vuonna 1583, ja Juhana solmi uuden avioliiton ruotsalaisen aatelisen Gunilla Bielken kanssa. Juhanan kanssa jo aiemmin ristiriidoissa ollut Kaarle-herttua arvosteli liittoa, mikä antoi Juhanalle syyn toimia tätä vastaan ja kaventaa tämän valtaoikeuksia. 

Juhanan pojasta Sigismundista tuli vuonna 1587 Puolan kuningas. Juhana toivoi Sigismundin tulevan Ruotsinkin kuninkaaksi ja palaavan Ruotsiin, mitä suuri osa ylhäisaatelistosta Kaarle-herttuan johdolla vastusti, sen sijaan valtakunnanmarski Klaus Fleming puolsi Sigismundin kuninkuutta. Peläten ruotsalaisten vastustusta tämä kuitenkin päätti jäädä Puolaan. Juhana kohdisti ylhäisaatelistoon rankaisutoimia, kuten aatelisetuoikeuksien muuttamista siten, että aateliston alempien kerrosten valta lisääntyi ylempien kustannuksella. Vuonna 1590 säädettiin uusi kruununperimysjärjestys, jonka mukaan Eerik XIV:n sukuhaara menetti oikeutensa kruunuun ja kuninkuus saattoi periytyä myös naispuolisen linjan kautta. Palkkioksi tuestaan Klaus Flemingistä tuli 1591 Suomen käskynhaltija''. Turussa ollessaan Juhana opetteli jonkin verran suomen kieltä, ja hän pystyi jossain määrin keskustelemaan myös talonpoikien kanssa vastoin isänsä Kustaa Vaasan neuvoa. Hänen kerrotaan pitäneen puheenkin suomen kielellä.
pienoiskuva|Juhana III:n hautamonumentti Uppsalan tuomikirkossa, kuvanveistäjä Willem van den Blocke. Monumentti oli vuoteen 1782 asti Danzigin suuresa asevarastossa ja koottiin uudelleen nykyiselle paikalleen vuosina 1817–1818.
Juhana III kuoli 54-vuotiaana marraskuussa 1592 Tre Kronor linnassa Tukholmassa.  Hänet on haudattu Uppsalan tuomiokirkon Vaasa hautakuoriin.

 Muiston vaaliminen Suomessa 
alt=Kuva Juhana Herttuan patsaasta Porin Hallituskadulla.|pienoiskuva|Juhana Herttuan patsas raatihuoneen edustalla, kuvanveistäjä Sofia Saari 2008.
Suomessa Juhanan muistoa vaalitaan erityisesti Porissa, jossa julkistettiin vuonna 2008 Porin kaupungin 450-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä Porin kaupungin perustajan Juhana Herttuan kokovartalopatsas. Patsas sijaitsee Porin raatihuoneen edustalla. Kaupungissa toimi aiempina vuosina monen vuosikymmenen ajan Hotelli Juhana Herttua. Kaupungissa toimii nykyään liikekeskus Herttuantori.

Porin Itätullin (5.) kaupunginosassa on Juhana Herttuankatu, ja Juhanan mukaan nimettyjä katuja on myös Turussa satama-alueella Juhana Herttuan puistokatu ja Helsingin Koskelassa Juhana Herttuan tie.

Turussa toimi vuosina 1959–2013 Juhana Herttuan yhteiskoulu ja sittemmin ilmaisutaidon lukio, jonka nimi oli Juhana Herttuan lukio.

Lisäksi Ulvilan pääkirjastorakennuksessa on Juhanaa esittävä kivilaatta. Kirjasto sijaitsee osoitteessa Koulukuja 2.

 Lähteet 

Aiheesta muualla


 Louise Stjernströmin (Carl Blinkin) teokset Eerik XIV ja Juhana III: I: Veljesviha ja II: Pimeys vapaasti ladattavina e-kirjoina Project Gutenbergiltä.

Luokka:Ruotsin kuninkaat
Luokka:Suomen herttuat
Luokka:Vuonna 1537 syntyneet
Luokka:Vuonna 1592 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit