Trigonometria

Trigonometria (, kolmekulmainen, ja , métron, mitata), kolmiomitanto, on matematiikan ala, joka käsittelee kolmioiden sivujen ja kulmien välisiä suhteita sekä tiettyjä, kolmion kulmista riippuvia funktioita ja niiden soveltamista laskutoimituksissa.

Trigonometrian perustana on se tosiasia, että kaikki suorakulmaiset kolmiot, joissa on suoran kulman lisäksi toinenkin yhtä suuri kulma, ovat keskenään yhdenmuotoisia. Koska yhdenmuotoisten kolmioiden vastinsivujen suhteet ovat samat, suorakulmaisen kolmion sivujen suhteet määräytyvät vain kolmion (ei-suorasta) kulmasta. Nämä suhteet ovat siis pelkästään kulman funktioita. 

Suorakulmaisen kolmion , , kolmesta sivusta ,  ja  voidaan muodostaa kuusi suhdetta. Nämä on tapana nimittää kulman  funktioiksi seuraavasti: 

sin() on  eli kulman  vastakkaisen sivun pituus jaettuna hypotenuusan pituudella; 

cos() on  eli viereisen sivun pituus jaettuna hypotenuusan pituudella ja 

tan() on   eli vastaisen sivun pituus jaettuna viereisen sivun pituudella 

Lisäksi  on :n kotangentti,  on :n sekantti ja  on :n kosekantti. 

Näiden suhteiden eli trigonometristen funktioiden arvoja on aikojen kuluessa taulukoitu ja muita menetelmiä niiden tuottamiseksi kehitetty. Trigonometristen funktioiden, erityisesti sinin ja kosinin, arvojen tuntemus ja sinilauseen ja kosinilauseen käyttö tekevät mahdolliseksi kolmion tuntemattomien osien laskemisen eli kolmion ratkaisemisen, kun kolmiosta tunnetaan vähintään kaksi osaa, joista ainakin yksi on kolmion sivun pituus. 

Trigonometrialla on monia sovelluksia esimerkiksi tähtitieteessä, tilastotieteessä, kemiassa, arkkitehtuurissa, meteorologiassa ja kartografiassa. 

 Trigonometrisista funktioista 
Pääartikkeli: Trigonometrinen funktio
 Klassiset määritelmät 

Suorakulmaisessa kolmiossa , ,  sivujen suhteisiin vaikuttaa vain terävän kulman  () suuruus, ei kolmion koko. Kolmion pisintä sivua  kutsutaan sen hypotenuusaksi, lyhempiä sivuja  :n vastaiseksi ja  :n viereiseksi kateetiksi. Näitä sivujen suhteita nimitetään kulman trigonometrisiksi funktioiksi. 

SINI sin α = a/c; 

KOSINI cos α = b/c

TANGENTTI tan α = a/b

KOTANGENTTI cot α = b/a

SEKANTTI sec α = c/b

KOSEKANTTI csc α = c/a

Kateettien ja hypotenuusan pituuksien välillä olevaa yhteyttä  kutsutaan nimellä Pythagoraan lause. Se on erikoistapaus kosinilauseesta.

Yleensä käytetään vain kahta tai kolmea ensimmäistä funktiota, koska kotangentti, sekantti ja kosekantti saadaan tangentin, kosinin ja sinin (vastaavasti) käänteisarvoina ja tangentti on sinin ja kosinin osamäärä.

 Yleisempi määritelmä 
Piirretään suorakulmaiseen xy-koordinaatistoon yksikköympyrä eli ympyrä, jonka keskipiste on origossa ja säde on yksi, ja tarkastellaan ympyrän kehän tason ensimmäisessä neljänneksessä sijaitsevaa pistettä . Jos -akselin ja pisteen origoon yhdistävän janan välinen kulma on , niin sinin ja kosinin määritelmän perusteella  ja . Tämä antaa aiheen laajentaa sinin ja kosinin määritelmät myös sellaisille kulmille , jotka eivät toteuta ehtoa . Määritelmä syntyy sijoittamalla kulma niin, että sen kärki on origo ja oikea kylki on positiivinen -akseli. Jos vasen kylki leikkaa yksikköympyrän pisteessä , asetetaan  ja . Kun :n ajatellaan syntyvän kiertona positiivisesta -akselista vastapäivään eli positiiviseen kiertosuuntaan, kun  on positiivinen, ja myötäpäivään eli negatiiviseen kiertosuuntaan, kun  on negatiivinen, saadaan määritelmä koskemaan kaikkia kulmia (tai kiertoja). 

Muut trigonometriset funktiot ovat sinin ja kosinin suhteita tai käänteislukuja. Niiden yleiset määritelmät palautuvat siis sinin ja kosinin yleiseen määritelmään. Koska sini ja kosini saavat tietyillä kulmilla arvon 0, niin tangentti, kotangentti, sekantti ja kosekantti eivät ole määriteltyjä kaikilla kulmilla. 

Koska kulmia mitataan eri yksiköin, on trigonometristen funktioiden avulla laskettaessa otettava huomioon käytettävä mittayksikkö (asteet, piirut, radiaanit jne.). Silloin, kun trigonometrisia funktioita käytetään alkuperäisestä geometrisesta yhteydestään irrotettuina, oletetaan yleensä, että niiden argumentit ovat paljaita lukuja. Kulmiin palautettuna tämä tarkoittaa kulman yksikköä radiaani eli ns. absoluuttista kulman yksikköä.

 Sarjakehitelmät 
Sini- ja kosinifunktion arvot voidaan laskea niiden sarjakehitelmistä kaikilla reaaliluvuilla :

,

.

Näistä sarjoista voidaan johtaa myös muiden trigonometristen funktioiden sarjakehitelmiä, esimerkiksi 
,

,

,

.

Näissä :t ovat ns. Bernoullin lukuja ja :t ns. Eulerin lukuja.

 Trigonometrisiin funktioihin liittyviä kaavoja 
 Peruskaavoja 

 Muunnoskaavoja 

 Derivointi 

Trigonometristen funktioiden monikertaisten kulmien kaavat (esimerkiksi ) voidaan johtaa De Moivren kaavalla.

 Integrointi 

 Pallotrigonometria 

Yleensä trigonometrialla tarkoitetaan vain tasopinnalle sijoitettuja kolmioita käsittelevää matematiikkaa. Pallotrigonometria käsittelee kolmioita, jotka muodostuvat pallon isoympyröiden kaarista. Pallokolmion kulmien ja sivujen suuruus ilmaistaan kulmamitoin.  Pallotrigonometrialla on runsaasti sovelluksia tähtitieteessä.

 Katso myös 
 Arkusfunktiot
 Geometria
 Hyperbolinen funktio
 Kolmion ratkaiseminen
 Kolmiomittaus

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Opetusvideoita aiheesta Opetus.tv-sivustolla
 Matematiikkalehti Solmu, Erkki Luoma-aho: Matematiikan historia aihealueittain, Trigonometria (pdf)
 Trigonometrian periaatteet 

Luokka:Trigonometria
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit