Aura (kunta)

Aura (vanha nimi Prunkkala) on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Auran naapurikunnat ovat Lieto, Masku, Mynämäki, Nousiainen, Pöytyä, Rusko ja Turku. Entisiä naapurikuntia ovat Karinainen, Paattinen, Tarvasjoki, Vahto ja Yläne.

Maantiede
Aura sijaitsee Aurajoen keskijuoksulla, ja joki jakaa kunnan kahteen toisistaan erottuvaan osaan. Itäpuolella vallitsevana maalajina on moreeni, ja maasto on epätasaista korkeimpien mäkien ulottuessa yli 80 metrin korkeudelle merenpinnasta. Joen länsipuolella maasto on alavaa ja maaperä on enimmäkseen savimaata. Luoteessa Auran alue ulottuu kapeana kärkenä alkujaan kahdeksan kunnan rajapyykkiin Kuhankuonoon. Aurajoen tärkein sivujoki Auran alueella on Järvenoja eli Järvijoki, joka saa alkunsa Kuhankuonon luoteispuolella, Pöytyän ja Mynämäen alueilla sijaitsevasta Savojärvestä. Auran alueelle ulottuu luoteessa Kurjenrahkan kansallispuisto. Aura on yksi harvoista kunnista, joissa ei ole yhtään järveä. Aura on lisäksi pinta-alaltaan Manner-Suomen pienin kunta, joka ei käytä kaupunki-nimitystä.

Etäisyyksiä Aurasta
 Forssa 60 km
 Helsinki 160 km
 Huittinen 65 km
 Hämeenlinna 120 km
 Loimaa 35 km
 Salo 40 km
 Tampere 130 km
 Turku 25 km
pienoiskuva|Kartta Auran kylistä vuodelta 1909.

Kylät ja kulmakunnat
Aurassa on 23 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):

 Auvainen
 Hypöinen
 Ihava
 Järvenoja
 Järykselä
 Kaerla
 Karviainen
 Kinnarla
 Kuuskoski
 Käetty
 Lahto
 Laukkaniitty

 Leikola
 Leinikkala
 Leppäkoski
 Paimala
 Pitkäniitty
 Prunkkala
 Puho
 Seppälä
 Sikilä
 Simola
 Viilala

 Historia 

pienoiskuva|Kartta Auran ja Liedon kuntaliitoksista. Aura muodostettiin Liedon ja Pöytyän osista vuonna 1917.
Auran alueelta on löydetty muutamia kivikautisia esineitä, kuten talttoja ja vasarakirveitä, mutta muita merkkejä vanhasta asutuksesta ei ole säilynyt. Kaikki nykyisen Auran kylät esiintyivät jo vuoden 1540 maakirjassa, mutta ne olivat muiden varsinaissuomalaisten kylien tavoin pieniä.

Auran kunta on muodostettu kahdesta eri alueesta: Asemanseutu kuului aiemmin Pöytyään, Prunkkala kuului Lietoon. Prunkkala perustettiin Liedon kappeliseurakunnaksi vuonna 1636. Asemanseutu taas sai alkunsa vuonna 1876, jolloin sinne avattiin rautatieasema. Asema merkitsi alueelle suurta nousukautta, ja se kehittyikin hyvin nopeasti. Tämän seurauksena Asemanseutu ja Prunkkala yhdistettiin omaksi kunnakseen vuonna 1917.

Auran ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1683. Nykyinen, vuonna 1804 valmistunut kirkko on rakennettu Mikael Piimäsen johdolla ja Tukholman intendenttikonttorin piirustusten mukaan. Kellotapuli on vuodelta 1774.

 Hallinto 
Auran kunnanjohtaja vuodesta 2021 on Terhi Källi. Hänen edeltäjänsä oli Mika Joki, joka toimi kunnanjohtajana vuosina 2011–2021. Vuosina 2007–2011 kunnanjohtajana toimi Jari Kesäniemi.

Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa. Kaudella 2025–2029 keskustalla on viisi paikkaa, kokoomuksella viisi, SDP:llä neljä, perussuomalaisilla kaksi, vasemmistoliitolla kaksi ja kristillisdemokraateilla yksi.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Aurassa oli 3 991 asukasta, joista 2 732 asui taajamissa, 1 179 haja-asutusalueilla ja 80:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Auran taajama-aste on 69,9 %. Auran taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Auran asemanseutu 2 727 2  Liedon asemanseutu* 5

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Liedon asemanseutu ulottuu pääosin Liedon kunnan alueelle.

 Uskonnolliset yhteisöt 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Aurassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Auran seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Auran alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta  Näiden lisäksi Aurassa toimii lähinnä helluntaiherätykseen lukeutuva Auran Helluntaiseurakunta.

 Kulttuuriympäristö 
Aurassa on kolme Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin kuuluvaa kohdetta: entinen Käyrän kasvatuslaitos, Laukkaniityn kylä ja myös Aurajoen maisematienä ja Vanhana Tampereentienä tunnettu Varkaantie.

Liikenne
Auran halki kulkevat Turun ja Tampereen välinen valtatie 9, josta erkanee kunnan alueella kantatie 41 Huittisiin, Seututie 224 Saloon, Auran keskustasta lähtevä Seututie 222 Turkuun ja kyseisen keskustan halkoo Turun ja Toijalan välinen rautatie. Turun lentoasemalle on matkaa vajaat 20 kilometriä. Henkilöliikenne Auran rautatieasemalla lopetettiin vuonna 1991 ja koko liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1999.Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 106. Helsinki: Karttakeskus, 2010.

 Kulttuuri 
 Murre 
Auran alueella puhutun kielen perustana on Turun ylämaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Auran murteelle tyypillinen piirre on Lounais-Suomen erikoisgeminaation ja yleisgeminaation välinen tyyppi p,t,k,s-konsonanteissa. 

 Ruokakulttuuri 
Auran pitäjäruoiksi äänestettiin 1980-luvulla sallatti eli rosolli, perunalimppu ja retsikka eli puolukoista tehty marjamämmi.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat. Helsinki: Patakolmonen Ky. S. 18.

 Tunnettuja asukkaita 
 Mikko Eloranta (s. 1972), jääkiekkoilija, entinen Ilves-, TPS- ja NHL-pelaaja, syntynyt Aurassa
 Eeva Kuuskoski (s. 1946), MML:n puheenjohtaja, entinen terveys- ja sosiaaliministeri, syntynyt ja viettänyt lapsuutensa Aurassa
 Pekka Päivärinta (s. 1949), kestävyysjuoksija, syntynyt Aurassa
 Veikko Wainio (1894–1972), lehtori, kouluneuvos, kansanedustaja (IKL)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Auran kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Auran avainluvut

Karttoja

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit