Tietosanakirja

Tietosanakirja eli ensyklopedia on aakkostettujen hakusanojen mukaan järjestetty kokoelma lyhyehköjä kirjoituksia tietyiltä tiedonaloilta. 

Tietosanakirja voi olla yleinen ja sisältää tietoa useista eri aiheista, tai se voi keskittyä johonkin tiettyyn aiheeseen, kuten taiteeseen tai tekniikkaan. Tietosanakirja-artikkeleiden pituus voi vaihdella teoksesta riippuen muutamasta lauseesta useiden sivujen mittaisiin esseisiin.

Internetin suosion myötä maailman suosituimmaksi tietosanakirjaksi on noussut avoin tietosanakirja Wikipedia.

 Historia 

Sana ensyklopedia johtuu kreikan sanoista enkyklios (”kehämäinen”) ja paideia (”opetus”). Ensyklopedian oli määrä kattaa vapaalle miehelle tarpeellinen yleissivistys.

Tietosanakirjalla oli rooli Ranskan suuressa vallankumouksessa 1789. Niin sanotut ensyklopedistit muokkasivat suuren ranskalaisen tietosanakirjan Encyclopédien avulla mielialoja kuningasvaltaa vastaan. Teoksen toimittajat Denis Diderot ja Jean le Rond d’Alembert antoivat artikkelien kirjoittajien julkaista siinä piilotetusti poliittisia ja uskonnonvastaisia kannanottoja. Kannanotot oli piilotettava, koska erityisesti uskonnolliset piirit vastustivat kirjasarjan julkaisua ja vaativat sen takavarikointia.

Suomessa painettujen tietosanakirjojen julkaisu on tyrehtynyt internetin ilmaisen aineiston vuoksi.

Vuonna 2023 englanninkielisen maailman ainoa painetussa muodossa julkaistava tietosanakirja on chicagolainen The World Book Encyclopedia. Se saattaa olla koko maailman viimeinen paperinen tietosanakirja. Vuoden 2023 versiossa on  artikkelia  sivulla 22 niteessä.

 Tiedon kokonaisesityksiä 

 Aristoteleen teokset
 Plinius vanhempi: Naturalis historia, 77 jaa.
 Suda, bysanttilainen ensyklopedia 900-luvun lopulta
 Encyclopaedia synoptica, ensimmäinen suomalainen ensyklopedia vuodelta 1672
 Yrjö Karilas: Pikku jättiläinen, 1924
 Tiedon portaat, 8 osaa, 1966–1970

 Tunnettuja tietosanakirjoja 

pienois|”Automobiili”, Tietosanakirja, 1. osa, 1909.
 Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers; 28-osainen ranskalainen klassikko vuosilta 1751–1772
 Encyclopædia Britannica, alettiin julkaista 1768. Julkaisu painetussa muodossa päättyi 2012. Julkaistaan edelleen verkossa.
 Brockhaus Enzyklopädie
 Nordisk familjebokhttps://runeberg.org/nf/ Projekt Runebergissa
 Meyers KonversationslexikonMeyers Konversationslexikon . 4. ed. 1885–1892.
 Catholic Encyclopedia
 Entsiklopeditšeski slovar, Brockhaus–Jefron
 Encyclopedia Americana
 Nationalencyklopedin (NE), ruotsalainen ensyklopedia 1989–1996
 Encarta
 Wikipedia

 Suomalaisia tietosanakirjoja 

pienois|Pieni tietosanakirja, neljä osaa, 1925–1928.
pienois|Spectrum, 17 osaa, WSOY 1976–1987.
Suomenkielisiä 
 Sanakirja yleiseen sivistykseen kuuluvia tietoja varten, 12 vihkoa, 12 000 hakusanaa, 1883–1890 toimittanut Agathon Meurman
 Tietosanakirja, 10 osaa, 1909–1919, täydennysosa 1922, Tietosanakirja Oy (myös verkossaTietosanakirja, Runeberg-projektin digitaalinen näköispainos)
 Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1925–1928. 3 000 sivua, Otava (myös verkossaPieni Tietosanakirja, Runeberg-projektin digitaalinen näköispainos.)
 Uusi tietosanakirja, 2 osaa, 1929–1932, Karisto
 Iso tietosanakirja, 15 osaa 1931–1939, 2 täydennysosaa 1957–1958. 14 000 sivua, Otava
 Kodin tietokirja, 1-osainen, 1935, Otava
 Jokamiehan tietosanakirja, 1-osainen, 1947
 Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1949–1952, 3 000 sivua, Otava
 Oma maa, 12 osaa, 1958, WSOY
 Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1958–1959, 3 200 sivua, Otava
 Otavan yksiosainen tietosanakirja, 1 osa, 1960, Otava
 Uusi tietosanakirja, 24 osaa, 1960–1966, 2 täydennysosaa 1972, Tietosanakirja Oy
 Otavan iso tietosanakirja. Encyclopaedia Fennica, 10 osaa, 1963–1967, Otava
 Fokus, 4 osaa + 1 täydennys-, taulukko- ja hakemisto-osa, 1963−1966, Otava
 Koululaisen tietosanakirja 5 osaa, 1966–1969, WSOY
 Combi tietosanakirja, 5 osaa + 2 hakusanaosaa, 1969–1970, Tammi
 Facta, 10 osaa + hakemisto-osa, 1969–1971, WSOY
 Otavan iso Fokus, 8 osaa, 1971–1975
 Koululaisen uusi tietosanakirja 7 osaa 1972–1975
 Apollo, peruskoululaisen tietosanakirja 4 osaa 1972–1974, Weilin+Göös
 Kodin suuri tietosanakirja, 15 osaa, 3 täydennysosaa. 1975–1983, Weilin+Göös
 Otavan Suuri Ensyklopedia, 10 osaa + 2 osaa käsitetietosanakirja ja hakemisto, 1976–1982, Otava
 Spectrum Tietokeskus, 17 osaa, 1976–1987, WSOY
 TOP koululaisen tietokeskus, 8 osaa + lisäosa. 1979–1983, WSOY
 Facta 2001 18 osaa + 2 hakemisto-osaa 1981–1987 + täydennysosat, WSOY, myös cd ja verkossa, päivitys päättyi 2011 lopussa
 Suomalainen tietosanakirja, 11 osaa, 1983–1993, Weilin+Göös
 Gummeruksen uusi tietosanakirja, 4 osaa, 1987 (vuoden 1993 painoksessa 5. osana Suomen kielen sanakirja), Gummerus
 Suuri Suomalainen Tietosanakirja, 2 osaa, 1988, Otava
 WSOY iso tietosanakirja 1-10, 1995–1997, WSOY 
 Studia junior, 2001, Weilin+Göös
 Factum, 8 osaa, 2003–2005, Weilin+Göös
 Tietojätti, yksiosainen Gummeruksen julkaisema tietosanakirja (useita painoksia). Samaan aineistoon pohjautuu Tietosanakirja: A-Ö, Gummerus, 1997 – 10. painos 2004


Ruotsinkielisiä
Uppslagsverket Finland, viimeinen osa 2007, julkaistu verkossa ilmaiseksi

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 

 Tietosanakirjoista. Suomen Kuvalehti 21.11.1925, nro 47, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit