Salo

Salo on kaupunki Lounais-Suomessa ja se kuuluu Varsinais-Suomen maakuntaan. Salon kaupungissa asuu noin  henkeä ja laajemmin koko seudulla asuu noin  henkeä. Asukasluvultaan Salo on Suomen :nneksi suurin kaupunki.

Kaupunki sijaitsee lähellä meren rantaa, kapean Halikonlahden pohjukassa. Yhteys Saaristomerelle on Kemiön saaren itä- ja länsipuolitse. Salon naapurikunnat ovat Koski Tl, Lohja, Kemiönsaari, Marttila, Paimio, Raasepori, Sauvo ja Somero. Salosta on matkaa Turkuun 52 kilometriä ja Helsinkiin 114 kilometriä. 

Salon keskustan halki virtaa Uskelanjoki. Kaupungin kohdalla virran nimi muuttuu Salonjoeksi. Halikon keskustan halki virtaa Halikonjoki. Molemmat joet laskevat Halikonlahteen Salon edustalla. Kolmas merkittävä vesistö Salon alueella vuoden 2009 jälkeen on Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö.

Salo tunnetaan elektroniikkatuotannostaan. Kaupungissa on tuotettu 1920-luvulta lähtien erilaista elektroniikkaa, aluksi radioita, mutta myöhemmin myös televisioita, stereoita, radiopuhelimia, tietokoneiden näyttöjä ja matkapuhelimia. Nokia on ollut kaupungin suurimpia työllistäjiä. Kun se lopetti Salon-tehtaansa vuonna 2012, kaupungista poistui 850 työpaikkaa. Vuonna 2015 ilmoitettiin sen sijaan Microsoftin Salon tuotekehitysyksikön sulkemisesta, jonka jäljiltä kaupungista kadonnee noin 1 000 työpaikkaa.

Salon kauppalan ja kaupungin keskiaikainen edeltäjä oli arviolta 1440-luvulla perustettu, Uskelan emäpitäjään kuulunut, Salon kylän ympärille muodostunut Salon kappeliseurakunta. Lähteeksi tiedolle on annettu Aulis Ojan tutkimuksia 1930–50-luvuilta. Kun aiempi Uskelan emäseurakunta Uskelan Isokylän emäkirkon tuhouduttua maanvyörymässä 1820-luvulla yhdistettiin Salon kappeliseurakuntaan, muutettiin Salon kappeliseurakunta samalla uudeksi Uskelan emäseurakunnaksi, jonka alueesta sittemmin muodostuivat Uskelan ja Muurlan kunnat ja Salon kauppala.

Salo perustettiin kauppalaksi vuonna 1887 erottamalla se Uskelasta. Vuonna 1960 Salosta tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uudesta kaupungista. Vuonna 1967 siihen liitettiin entinen emäpitäjä Uskela. 31. joulukuuta 2008 silloinen Salon kaupunki lakkautettiin, ja se sulautui yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kaupungiksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Silloinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen ja vaakunakseen Halikon vaakunan. Saloon kuuluu myös Halikkoon vuonna 1967 liitetyn Angelniemen kunnan alue.Mitä Missä Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1989, s. 500. Helsinki: Otava, 1988.

 Historia 

Ensimmäiset asukkaat tulivat Salon alueelle jo noin 7 000 vuotta sitten. Silloin vain muutamat korkeimmat mäet olivat veden pinnan yläpuolella. Salo voi nimenä periytyä silloisen tuntemattoman kielen saari sanasta.

Nykyisen Salon alueen vanhimpia, jo keskiajalla perustettuja kirkkopitäjiä ovat olleet Uskela, Halikko ja Perniö. Näistä Uskela käsitti alkujaan myös myöhemmät Salon, Muurlan, Perttelin ja Kiikalan sekä osia nykyisestä Somerosta. Halikkoon kuului alkujaan myös siihen sittemmin uudelleen liitetty Angelniemi. Perniöön liitettiin vuonna 1464 sitä ennen Kemiöön kuulunut Särkisalo, joka sittemmin oli itsenäinen seurakunta ja kunta vuoteen 2009. Alueen muista aiemmista kunnista ja seurakunnista Kisko, johon alun perin kuului myös sittemmin itsenäistynyt Suomusjärvi, oli 1500-luvulle asti osa uusmaalaista Pohjan pitäjää.

Uskelaan kuuluneista myöhemmistä kunnista ja seurakunnista ja aiemmista kappeliseurakunnista ja saarnahuonekunnista Perttelin kappeliseurakunta käsitti 1400-luvulla myöhemmät Perttelin, Kuusjoen ja Kiikalan sekä eteläisimmät kylät nykyisestä Somerosta, ja Salon kappeliseurakunta myös myöhemmän Muurlan. Etelä-Someron kylät siirrettiin Someroon 1400-luvun lopulla ja Kiikala itsenäistyi kirkollisesti 1600-luvulla. Perttelistä tuli Uskelaan nähden itsenäinen seurakunta ja kunta 1860-luvulla. Jo sitä ennen varsinainen Uskelan emäseurakunta, jonka huonokuntoinen puukirkko oli tuhoutunut maanvyörymässä vuonna 1824, oli lakkautettu, ja aiemmasta Salon kappeliseurakunnasta oli tullut uusi Uskelan emäseurakunta. Tämän jälkeen vielä kummankin puolen 1800- ja 1900-luvun taitetta Kuusjoki itsenäistyi Perttelistä, Muurla ja Salon kauppala itsenäistyivät Uskelasta, Särkisalo itsenäistyi Perniöstä ja Angelniemi Halikosta. 1960-luvulla Angelniemi liitettiin jälleen Halikkoon ja vanhan emäseurakunnan jatkajana ollut Uskelan kunta muutamaa vuotta aiemmin kaupungiksi tulleeseen Saloon.

 Esihistoria 
pienoiskuva|175px|vasen|Perniön Yliskylän venehaudasta löytyneitä rautakautisia esineitä
Pronssi- ja rautakauden asutuksista kertovat lukuisat hautaröykkiöt. Uskelan-, Halikon- ja Perniönjokien laaksot ovat olleet seudun ensimmäisiä asuinpaikkoja. Vanhimmat kalmistot on löydetty Lupajasta ja Isokylästä. Esihistoriallisen ajan lopulla Salon seudulla on ollut kohtalaisen tiivistä asutusta, mistä kertovat lukuisat kalmistot ja linnavuoret. Alueellinen keskus on ollut Rikalan muinaiskaupunki.

Salon seutu korostuu rikkaana muinaisesineiden löytöalueena aina merovingiajalle asti. Merkittäviä muinaismuistoja ovat muun muassa Pöylän, Rikalan, Veitakkalan ja Pöytiön mäkilinnat ja Yliskylän, Paarskylän ja Asteljoen laakson kalmistot.

 Kappeliseurakunnasta kauppalaksi ja kaupungiksi 
pienoiskuva|vasen|Salo 1950-luvulla.
pienoiskuva|vasen|Salon kaupunkikuvaa vuodelta 1984.
Salon nimi esiintyy ensimmäisen kerran Turun tuomiokirkon Mustassa kirjassa vuonna 1325. Salo oli tällöin Uskelan pitäjän kappeli. Keskeisen kauppareittien varrella olevan sijaintinsa vuoksi Salo kasvoi kauppapaikkana. Halikonlahti oli yleinen purjehdusväylä, ja Salonjokea pitkin pääsi purjehtimaan Saloon saakka. Lisäksi Kuninkaantien ja Hiidentien risteyskohta oli pitäjässä. 1300-luvulla Saloon rakennettiin tori, silta ja krouvi. Krouvin ympärille kehittyi asutusta, ja 1680-luvulla asunut seppä Laurin katsotaan olevan nykyisen Salon ensimmäinen asukas. Salon kehittymistä edisti Halikonjoen mataloituminen, minkä seurauksena perinteinen markkinapaikka siirtyi Salonjoen varrelle. Tämän jälkeen halikkolaisten tuella on Salossa ollut pitkä markkinaperinne salolaisten ajoittaisesta vastustuksesta huolimatta.

Salosta tuli kauppala vuonna 1887. Samana vuonna sitä kohtasi suuri palo, joka hävitti suuren osan kauppalan keskustaa. Lisäksi Salonjoki alkoi madaltua kelvottomaksi laivaliikenteelle. Kauppala kuitenkin toipui nopeasti palosta ja rautatien valmistuminen kiihdytti kasvua ja korvasi laivaliikenteen tavarankuljetuksessa.

Aluksi Salon kauppala oli Ikaalisten tavoin epäitsenäinen kauppala, mutta vuonna 1891 siitä tuli itsenäinen kunta. Vähitellen sen alue, joka alkujaan oli vain noin 74 hehtaarin laajuinen, alkoi käydä ahtaaksi ja sen rajoille Uskelan ja Halikon puolelle muodostui laajoja ”esikauppala”-alueita. Vuonna 1932 nämä ympäröivät taajaan asutut alueet liitettiin Saloon. Liitoksessa kauppalan pinta-ala kasvoi 1 803 hehtaariin ja väkiluku nousi 1 800 hengestä yli 6 000:een. Vuonna 1933 Salosta tuli yksikielinen suomenkielinen kunta. Kaupunki Salosta tuli vuonna 1960, ja loputkin Uskelasta liitettiin siihen vuonna 1967. Salon ja Uskelan luterilaiset seurakunnat olivat yhdistyneet Salo-Uskelan seurakunnaksi jo 1951.

Vuonna 1928 Salossa aloitti Nordell & Koskinen avoin yhtiö, joka aloitti saman vuoden syksyllä radiovastaanottimien valmistuksen. Yhtiö muutti nimensä vuonna 1945 Salora Oy:ksi laajentaen myöhemmin tuotantoaan mustavalko- ja väritelevisioihin sekä stereoihin. Saloran valtavan kasvun myötä Salorassa aloitettiin radiopuhelimien valmistus 1960-luvun alussa, joka johti myöhemmin Nokian ja Saloran yhdessä perustamaan Mobira Oy:öön, jonka perua Salon matkapuhelintuotanto on. Vuonna 1973 yhtiö perusti komponenttien valmistukseen erikoistuneen Salcomp Oy:n, joka nykyään suunnittelee ja valmistaa matkapuhelimien latureita. Saloran toiminnan perintönä Salossa on valmistettu myös tietokonemonitoreita, mutta niiden valmistus lopetettiin vuonna 2000.

Kuntaliitoksen jälkeinen Salo

pienoiskuva|Nyky-Salon alueen kuntaliitokset vuodesta 1932 vuoteen 2009.
Nykyinen Salon kaupunki syntyi Suomen suurimmassa kuntaliitoksessa, jonka seurauksena kaupungin väkiluvuksi tuli 55 000 henkeä ja pinta-alaksi noin 2 000 neliökilometriä. Salon kaupunginvaltuusto sekä Halikon, Kiikalan, Kiskon, Kuusjoen, Muurlan, Perniön, Perttelin, Suomusjärven ja Särkisalon kunnanvaltuustot päättivät kuntaliitoksesta kuntajakoselvittäjän selvitystyön perusteella. Uusi Salo otti käyttöön entisen Halikon kunnan vaakunan. Siinä esiintyvät Salon seudulla luontaisena kasvava tammi ja alueella vaikuttaneen Horn-suvun tunnus, sarvi.

Nokian matkapuhelintehdas Salossa lakkautettiin 2012 ja Microsoftille siirtynyt toiminta ajettiin kokonaan alas vuonna 2015. Salon kaupungin työttömyysprosentti nousi yli 18%:iin ja kaupungin talous ajautui kriisiin. Kaupungin talous saatiin tasapainoon 2020-luvulla.

 Maantiede 
pienoiskuva|Salon torin edustaa Salonjoen varrella yöllä. Taustalla Uskelan kirkko.
Salo sijaitsee Halikonlahden rannalla, josta se levittäytyy pitkälle sisämaahan. Salo jakautuu maantieteellisesti kolmeen osaan. Rannikko on rikkonaista kalliomäkistä maastoa, jossa merestä nousee useita kallioisia saaria. Länsi- ja pohjoisosat ovat tyypillistä varsinaissuomalaista maisemaa laajoine savipeltoineen, joiden keskellä on metsäisiä kalliosaarekkeita ja syväuomaisia jokia. Itä-Salo on selännevyöhykettä, jolle ovat tyypillisiä kapeat laaksot, lukuisat järvet, metsäselänteet ja harjut.

 Jokilaaksojen peltomaisemat 
pienoiskuva|Uskelanjokea Perttelin maalaismaisemassa.
Salon suurimmat asutuskeskukset ja valtaosa viljelysmaasta sijaitsevat laajoissa jokilaaksoissa. Joet ja purot halkovat jokilaaksoja syvissä uomissaan ja näiden välissä on kallioisia mäkiä. Halikonjoen, Uskelanjoen ja Perniönjoen laaksojen viljelymaisemat on määritelty valtakunnallisesti arvokkaiksi maisema-alueiksi. Muita merkittäviä laaksoja ovat Purilanjoen ja Kiskonjoen laaksot, sekä Halikon- ja Uskelanjokien sivujokien laaksot. Salon keskustaajama sijoittuu Uskelanjoen alajuoksun varrelle, jossa jokea kutsutaan Salonjoeksi.

Jokilaaksojen väliin jäävät kallioalueet voivat olla suuriakin, mistä esimerkkinä Teijon ylänkö, jonka laajaalle metsä- ja suo-alueelle on perustettu Teijon kansallispuisto.

 Rannikkoalue 
pienoiskuva|Ulkoluodon saari Särkisalossa.
Halikonjoki ja Uskelanjoki laskevat Halikonlahden pohjukkaan eli Viurilanlahteen, jonka äärellä on Salon keskustaajama. Viurilanlahdessa olevalla Vuohensaarella on kaupungin leirintä- ja virkistysalue. Saloon kuuluu myös Kemiön saaren pohjoiskärki, josta on lossiyhteys mantereelle. Kemiön saari jakaa Halikonlahden läntiseen ja itäiseen väylään, joiden rannat ja saaret leimaavat Salon rannikkoaluetta. Lisäksi Saloon kuuluu Strömman kanavan eteläpuolella Särkisaloa ympäröivät merialueet.

Halikonlahden itärannalla on entisiä ruukkikyliä, joista Teijo ja Matilda ovat edelleen tärkeitä keskuksia. Särkisalon saaristossa on ollut kaivostoimintaa ja malminjalostusta. Saaristo on Saaristomeren itäosien tyypillistä kalliosaaristoa ja pieniä luotoja.

 Itäinen Salo 
pienoiskuva|Lammenjärvi Kiikalassa.
Itäinen Salo on niin sanottua selännevyöhykettä, joka on metsävaltaista harvaan asuttua kumpuilevaa ylänköä, jossa on paljon laaksoja ja järviä. Kolmas Salpausselkä kulkee tämä alueen läpi. Salon kaupunki käyttää alueesta markkinoinnissaan nimitystä Järvi-Salo.

 Vesistöt 
pienoiskuva|Lahnajärvi entisessä Suomusjärven kunnassa.
Salossa on miltei 200 neliökilometriä vesialaa, josta suurin osa on merta. Siihen kuuluvat Halikonlahti sekä Särkisaloa ympäröivät merialueet. Tärkeimpiä sisämaan vesistöjä ovat Halikonlahteen Salon edustalla laskevat Uskelanjoen vesistö ja Halikonjoen vesistö sekä Perniössä mereen laskeva Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö, joiden vesistöalueisiin pääosa nykyisestä Salon alueesta kuuluu. Pieni rannikkovesistö muodostuu lisäksi Halikossa sijaitsevan Purilanjoen vesistöstä.

Salon läntisten jokien vesistöalueilla ei ole montaakaan järveä. Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö sen sijaan on runsasjärvisempi. Sen vesistöalue Salon itäosassa kattaa pääosin Perniön, Kiskon, Muurlan ja Suomusjärven sekä eteläosia Kiikalasta ja Perttelistä. Vesistöalueen järvistä suurimpia ovat Ylisjärvi, Iso-Kisko, Hirsijärvi, Kirkkojärvi, Määrjärvi ja Enäjärvi.

 Ilmasto 
Salo sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä.https://openbiomi.files.wordpress.com/2012/04/pauliinan-kotiseutututkimus-pernic3b6stc3a42.pdf Vuotuinen keskilämpötila on noin 5 °C ja sademäärä 660 millimetriä. Kesät ovat tyypillisesti lämpimiä keskilämpötilan ollessa +17 °C. Talvet ovat melko leutoja, mutta alle −20 °C:n lämpötilatkaan eivät ole harvinaisia. Merenläheisen sijainnin takia pakkanen tuntuu usein purevammalta ilmankosteuden ja tuulisuuden vuoksi. Terminen talvi alkaa keskimäärin 30. marraskuuta ja pysyvä lumipeite tulee usein vasta vuodenvaihteessa.

Lämpöennätys Salossa on 35 °C ja pakkasennätys −34 °C.

 Kaupunginosat 
Salon kaupungin keskusta on jaettu kaupunginosiin:

 Hermanni
 Horn
 Armfelt
 Meriniitty
 Kauniainen
 Ollikkala
 Moisio
 Palometsä
 Enola
 Mököinen
 Anisi
 Lukkarinmäki
 Alhaisi
 Ylhäisi
 Kaukvuori

 Kärkkä
 Paukkula
 Pajula
 Rappula
 Pahkavuori
 Vuohensaari
 Anjala
 Tupuri
 Aarnionperä
 Sirkkula
 Rauvola
 Isokylä
 Viitannummi
 Metsäjaanu
 Viitanlaakso

Taajamat
pienoiskuva|Salon liikekeskustaa.
pienoiskuva|Teijon ruukki.
Merkittävin asutuskeskittymä on Salon keskustaajama, joka on kasvanut yhteen Halikon kirkonkylän kanssa.

Vuoden 2022 lopussa Salossa oli 50 933 asukasta, joista 38 105 asui taajamissa, 12 326 haja-asutusalueilla ja 502:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Salon taajama-aste on 75,6 %. Salon taajamaväestö jakautuu 15 eri taajaman kesken, kyseessä on suurin määrä taajamia yhdessä Suomen kunnassa:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2022) 1  Salon keskustaajama 28 397 2  Perniön kirkonkylä 2 302 3  Märynummi 961 4  Hähkänä 940 5  Kaivola (Pertteli) 900 6  Muurlan kirkonkylä899 7  Inkere 659 8  Kitula (Suomusjärvi) 588 9  Toija 499 10  Kuusjoen kirkonkylä 503 11  Teijo 380 12  Vaskio 288 13  Kiikalan kirkonkylä271 14  Vartsala 286 15  Perniön asemanseutu 231

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Kylät
pienoiskuva|Mathildedal.

Salon seudun pitäjissä, kuten muuallakin eteläisessä Suomessa, toteutettiin 1700-luvun lopulla isojako, jossa yhdestä tai useammasta kylästä muodostuvien jakokuntien maat jaettiin kylien ja kunkin kylän talojen kesken ja samalla nykyaikaan asti säilyneet maarekisterikylät saivat rajansa. Tämän vuoksi varsinkin vanhimman asutuksen alueella, kuten Halikossa tai Uskelassa, missä jakokunnat usein koostuivat monista kylistä, saman kylän maat saattavat olla rikkonaisia, pieniä ja erillään toisistaan.

Isojaon seurauksena tilalliset siirsivät usein talonsa yhteiseltä kylätontilta omien maidensa keskelle, mikä rikkoi perinteisiä kyläkokonaisuuksia. Selvää kylärajausta rikkoivat entisestään uusjaot, teollistuminen ja kaupungistuminen, joiden myötä valtiolliset ja kunnalliset rakennustyöt ja kaavoitus kasvattivat alueita yhteen samalla kun jotkut kylät jäivät muutaman harvan talon syrjäalueiksi. 

Salon seudun kuntaliitoksessa Salon kaupungin kyläluku kasvoi 396:een. Kuntaliitosten yhteydessä muutaman kylän nimeä muutettiin muun muassa nimipäällekkäisyyksien takia.

 Kunnalliset asiat 
pienoiskuva|Salon vanha kaupungintalo vuonna 1984.
pienoiskuva|Torin tykki Horninpuistossa.

 Päätöksenteko 
 Kaupunginvaltuusto 
Salon kaupunginvaltuuston valtuustoryhmät vuoden 2025 vaalien jälkeen (suluissa paikkamäärä vuoden 2021 vaalien jälkeen):
 SDP 15 paikkaa (11)
 Keskusta 11 paikkaa (11)
 Kokoomus 11 paikkaa (11)
 Perussuomalaiset 5 paikkaa (11)
 Vihreät 5 paikkaa (4)
 Vasemmistoliitto 3 paikkaa (2)
 Kristillisdemokraatit 1 paikka (0)
Yhteensä 51 valtuutettua.

 Kaupunginjohtajat 
Ennen vuotta 1931 Salon kauppalaa johti raastuvankokous, jonka ylin viranomainen oli järjestysmies. Herman Tuomaala toimi järjestysmiehenä 1912–1931.

Salon kauppalan- ja kaupunginjohtajat vuodesta 1931 lähtien:

 Kaupunginjohtaja Toimikausi Herman Tuomaala 1931–1949 Viljo Mertano 1949–1964 Veikko Santero 1964–1986 Reijo Lindqvist 1986–1999 Matti Rasila 1999–2009 Antti Rantakokko 2009–2017Kaupunginjohtaja Rantakokko jätti irtisanoutumisilmoituksen, Salon Seudun Sanomat, 17.10.2016, viitattu 13.2.2017 Lauri Inna 2017–2021Lauri Innasta Salon uusi kaupunginjohtaja, Yle.fi, uutiset, 13.2.2017 Tero Nissinen 2021–2022Anna-Kristiina Korhonen2022– 

 Lautakunnat ja toimielimet 
Salon kaupungilla on kuusi lautakuntaa:
Keskusvaalilautakunta
Opetuslautakunta
Rakennus- ja ympäristölautakunta
Tarkastuslautakunta
Tekninen lautakunta
Vapaa-ajanlautakunta

Kaupungin toimintaa ohjataan myös työryhmissä ja toimielimissä, joita ovat:
Salon Veden johtokunta
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen ohjausryhmä 
Monikulttuurisuusneuvosto 
Nuorisovaltuusto
Romanityöryhmä
Vammaisjärjestöjen neuvottelukunta 
Vammaisneuvosto
Vanhusneuvosto

 Ystävyyskaupungit 
Salolla on 11 ystävyyskaupunkia:Ystävyyskaupungit Salo.fi
  Anija, Viro
  Elva, Viro
  Gárdony, Unkari
  Odder, Tanska
  Nagykanizsa, Unkari
  Puchheim, Saksa
  Qingdao, Kiina
  Ržev, Venäjä yhteistyö keskeytetty
  St. Anthony, Yhdysvallat
  Stryi, Ukraina
  Wuhan, Kiina

 Palvelut 
 Terveydenhuolto 
Soteuudistuksen jälkeen Salon terveyspalvelut siirtyivät Varsinais-Suomen hyvinvointialueen hoidettaviksi. Salon sairaala muodostuu Tyks Salon sairaalasta ja Salon pääterveysasemasta, joka on sotekeskus. Kaupungin alueella on muita terveysasemia, jotka luokitellaan soteasemiksi tai sotepisteiksi.

 Koulutus 
pienoiskuva|Salon lukio.
pienoiskuva|Salon kaupunginkirjasto.
Peruskoulun luokat 1–6:

 Alhaisten koulu
 Armfeltin koulu
 Hajalan koulu
 Hakastaron koulu
 Hähkänän koulu
 Inkereen koulu
 Kaivolan koulu
 Komisuon koulu
 Kuusjoen koulu
 Mustamäen koulu
 Muurlan koulu
 Märynummen koulu
 Ollikkalan koulu
 Pajulan koulu
 Perniön yhteiskoulu
 Salo svenska skola
 Sirkkulan koulu
 Suomusjärven koulu
 Särkisalon koulu
 Teijon koulu
 Toijan koulu
 Tupurin koulu
 Uskelan koulu
 Vaskion koulu

Peruskoulun luokat 7–9:
 Armfeltin koulu
 Hakastaron koulu
 Hermannin koulu
 Moision koulu
 Perniön yhteiskoulu
 Uskelan koulu

Keski- ja ylemmän asteen oppilaitokset:
 Halikon lukio
 Perniön lukio
 Salon lukio
 Salon aikuislukio
 Salon seudun aikuisopisto (SSKKY)
 Salon seudun ammattiopisto (SSKKY)
 Salon seudun oppisopimuskeskus (SSKKY)
 Turun ammattikorkeakoulu, Salon toimipiste

 Liikenne 
pienoiskuva|Isokylän tunneli (valtatie 1, E18).
pienoiskuva|Salon rautatieasema.
Salosta on hyvät kulkuyhteydet itään ja länteen. Valtatie 1 (eurooppatie E18) kulkee moottoritienä kaupungin halki. Etelä-pohjoissuunnassa taas kulkee kantatie 52. Kaupungin läpi kulkee myös seututie 110, joka on vanha valtatie 1. Salon keskustan eteläpuolelta alkaa seututie 186 Inkooseen ja Halikosta seututie 224 Auraan.

Helsingin ja Turun välinen rantarata kulkee Salon keskustan läpi. Salon rautatieasemalla pysähtyvät lähes kaikki Helsingin ja Turun väliä liikennöivät kaukojunat, mutta paikallisjunaliikennettä ei nykyisin Saloon ole. Lähin lentoasema on Turussa. Salossa on lähinnä harrasteilmailun käytössä oleva Kiikalan lentokenttä.

Salon kaupungin paikallisliikenne eli Paikku palvelee pääasiassa arkisin ja päiväsaikaan, mutta kokeilussa on laajentaa linja-autovuoroja myös iltoihin ja pyhiin.

 Talous 
pienoiskuva|Microsoftin toimipiste Salossa
pienoiskuva|Salon Seudun Osuuskaupan (nyk. Suur-Seudun Osuuskaupan) myllyrakennus Salon keskustassa.
Ennen Nokian toimintojen lakkauttamista vuonna 2008 Salon työpaikkaomavaraisuusaste oli 105,6, eli kaupungissa oli enemmän työtä kuin työvoimaa. Salo oli tuolloin Suomen suurin maatalouspitäjä, sillä kaupungin reuna-alueilla oli noin 1 300 maatilaa, jotka viljelivät lähes 56 000 hehtaarin kokoista peltoalaa. 

Vuonna 2022 Salon liikevaihdoltaan suurimmat yritykset olivat Suur-Seudun Osuuskauppa SSO ja Salcomp.

Entisen Särkisalon kunnan alueella Salossa on toiminut kalkkia tuottanut Förbyn kaivos.

 Tilastot 
+Työllinen työvoima ja työpaikat 2005. Ala Työll. työvoima Työpaikat Maa- ja metsätalous 153 177 Teollisuus 4 138 7 531 Rakennustoiminta 634 625 Kauppa 1 748 2 420 Liikenne 596 973 Palvelut 4 214 5 264 Muut 156 158 Yhteensä 11 639 17 148

 Suurimmat työnantajat 
Suurimmat työnantajat Salossa vuonna 2021:
 Suur-Seudun Osuuskauppa SSO
 VMP Salo
 Lounea Palvelut Oy
 Wipro Infrastructure Engineering
 Antti-Teollisuus
ViMeco Oy
Enko Consulting Oy

Salossa suljettiin vuonna 2007 Sucros Oy:n omistama sokeritehdas siksi, että Euroopan unionin komissio oli pyrkinyt supistamaan sokerintuotantoa Euroopan unionissa, minkä vuoksi maakohtaisia sokerijuurikastuotantokiintiöitä supistettiin.

Nokia oli myynyt matkapuhelintoimintansa Microsoftille, ja Microsoft sulki kesällä 2015 Salon yksikön tuotekehitystoiminnan.

 Väestö 
Salossa asui 54 737 ihmistä 2009. Heistä lähes 40 000 oli taajamissa. Ulkomaalaisia Salossa asui parisen tuhatta. Ruotsinkielisiä kaupungissa vajaat 600. Suomen kunnista Salossa on neljänneksi eniten kesämökkejä. Vuoden 2009 alussa luvuksi oli ilmoitettu 7 000.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Salossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Salon seurakunta
Alueseurakunnat: Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Perniö, Pertteli, Salo-Uskela, Suomusjärvi ja Särkisalo

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Salon kaupungin nykyisellä alueella.
 Angelniemen seurakunta (liitetty Halikon seurakuntaan 1967)
 Halikon seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Kiikalan seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Kiskon seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Kuusjoen seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Muurlan seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Perniön seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Perttelin seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Salo-Uskelan seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Suomusjärven seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Särkisalon seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
 Uskelan seurakunta (yhdistetty silloisen Salon seurakunnan kanssa Salo-Uskelan seurakunnaksi 1951)

Herätysliikkeet sekä muut kirkkokunnat ja uskonnot
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus, herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Salon Seudun Rauhanyhdistys.

Muita kirkkokuntia edustavat helluntaiherätykseen lukeutuva Salon helluntaiseurakunta, jolla oli vuonna 2011 noin 400 jäsentä, Suomen vapaakirkkoon kuuluva Salon Vapaaseurakunta, Suomen Adventtikirkon Salon Adventtiseurakunta, Salon Henótês-seurakunta sekä Salon Raamattu Puhuu -seurakunta. Turun ortodoksisella seurakunnalla on rukoushuone Salossa.

Muita uskontoja edustaa islamilainen Salon Islamilainen Yhdyskunta, jolla vuonna 2009 oli 50 jäsentä. Jehovan todistajilla on Salossa kolme seurakuntaa, joissa on yhteensä yli 300 jäsentä.

 Kulttuuri 
 Murre 
Salon alueella puhutun kielen perustana on itäinen Lounais-Suomen murre. Salon alueen murteet jakautuvat kunnan pohjois- ja eteläosaan. Halikon, Uskelan, Kuusjoen, Perttelin, Kiikalan ja Suomusjärven murteet kuuluvat Halikon alaryhmään. Kiskon, Muurlan, Perniön, Särkisalon ja Angelniemen murteet muodostavat rantaryhmän.

 Ruokakulttuuri 
Salo kuuluu ruokakulttuuriltaan varsinaissuomalaiseen alueeseen. Varsinais-Suomen ruokakulttuurin pohjana on maanviljelys ja kalastus. Kartanot ja pappilat ovat pitkään jalostaneet puutarha- ja viljelykasveja sekä ruoanvalmistustaitoa. Varsinais-Suomen ruokakulttuurin kuuluvat vuohenjuustot sekä monipuoliset makkarat. Varsinais-Suomelle tyyppillistä on kasvihuonekurkkujen, tomaattien, sokerijuurikkaiden ja rypsin viljely.

 Mielikuva 
Maaliskuussa 2007 julkaistun Taloustutkimuksen kuntakyselyn vastaajien mielikuva Salosta oli kokoluokkansa (20 000–50 000) kunnista toiseksi paras koko maassa. Kärkipaikkaa piti Siilinjärvi ja kolmanneksi sijoittui Raisio.

 Nähtävyydet 
pienoiskuva|Taidemuseo Veturitalli

Vuoden 1887 palo tuhosi Salon vanhan puukeskustan lähes täydellisesti, mistä johtuen keskustasta puuttuu lähes kokonaan monille Suomen pikkukaupungeille, kuten Raumalle ja Porille tyypillinen vanha puukaupunginosa. 1900-luvulla useat vanhat rakennukset ovat myös saaneet väistyä siihen aikaan modernimpien liikerakennusten tieltä. Salon maaseudulta löytyy useita vanhoja ja hyvin säilyneitä suurtiloja ja kartanoita, kuten Joensuu, Wiurila, Vuorentaka ja Teijo.

Salolaisia museoita ovat esimerkiksi Veturitallin taidemuseo, Salon elektroniikkamuseo ja Meritalon museo. Salon historiallinen museo sisältää entisissä ympäryskunnissa olevia paikallismuseoita sekä Salon kaupungin elektroniikkakokoelmat. Vanhin julkinen muistomerkki on vuonna 1937 paljastettu Salon palon muistolaatta, joka sijaitsee torin reunalla. Muita tunnettuja muistomerkkejä ovat seppä Laurin patsas Vilhonkadun päässä jokirannassa, Hirviveistos Sibeliuspuistossa ja Saloran perustajan Fjalar Nordellin muistomerkki.

Muinaisjäännösalueita Salossa ovat Viitan kruunut, Hakastaron linnavuori ja Isokylän rautakautinen alue.

 Salon tapahtumat 
Pitkäikäisiä tapahtumia Salossa on mm. Lasten laulukaupunki ja Salon syysmarkkinat lokakuun alussa. Muitakin tapahtumia on esimerkiksi: SaloJazz, Taiteiden Yä, Salo Soi, Joulukadun avaus ja Bruks-Festivaali. Lisäksi on Kesäsunnuntai-esitykset sekä harrasteautonäyttely Salon torilla. Salon torilla  (kesällä maanantai-lauantai) on esiintyjiä Iltatori-torstaisin koko kesän ajan.

Salon kansalaisopiston Näkkäri, teatterikoulu on monitoiminen kulttuuritila. Paikkaa käytetään muun muassa tanssin, musiikin, teatterin ja sirkustaiteen opetukseen sekä esityksiin.

 Kirkkoja 
pienoiskuva|Uskelan kirkko.

Kaupungin alueella on useita vanhoja kirkkoja. Salon seurakunnan pääkirkko Uskelan kirkko on vuodelta 1832 ja se on tunnetun arkkitehdin Carl Ludvig Engelin suunnittelema. Vanhimmat kirkot ovat 1400-luvulla rakennetut harmaakiviset Perniön, Halikon ja Perttelin kirkot. Angelniemen, Kuusjoen, Särkisalon, Kiskon, Suomusjärven, Kiikalan, Salon ja Muurlan kirkot ovat 1700- ja 1800-lukujen puisia kirkkorakennuksia.

Salossa on lisäksi useita pienempiä kirkkorakennuksia muun muassa Teijolla, Koskella, Vaskiolla ja Yliskylässä. Uskelan kirkon lähellä on entisen Salon kappelikirkon kellotapulista tehty muistomerkki. Isokylässä on maanvyöryssä tuhoutuneen Uskelan emäkirkon kellotapuli.

 Virkistys 
 Retkeily 
Salon alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Merkittävin kohde on Perniön alueella sijaitseva Teijon kansallispuisto. Muita Salon alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Kultalähde ja Hyyppärän luonnonsuojelualue Kiikalassa sekä Vaisakon lehdon luonnonsuojelualue ja Pirunvuoren hiidenkirnu Halikosssa.

Salon alueen luontoreittejä ovat muun muassa Viitankruunun muinaispolku, Vuohensaaren luontopolku, Halikonlahden lintupolku, Nakonlinnan luontopolku sekä Märynummen retkeilyreitti. Halikon alueen luontoreittejä ovat Lautatarhan luontopolku, Pirunvuoren ulkoilureitti, Vaisakon lehdon luontopolku, Rikalanmäen–Linnamäen muinaispolku sekä Häntälänkosken rantapolku.

Suomusjärven alueella sijaitsevia reittejä ovat Bergvikin luontopolut sekä Aneriojärven kulttuuri- ja luontopolku. Muurlan alueella kulkee Koivumäen muinaispolku. Perniössä sijaitsevat Latokartanonkosken luontopolku, Jeturkastin muinaispolku ja Matildanjärven kierros Matildanjärven, Puolakkajärven ja Sahajärven yhdysreitti, Punassuo–Lankkerinnummi, Totin luontopolku, Onnelannummen reitti, Salo–Lemiranta–Kirjakkala -retkeilyreitti sekä Eeron polku ja Varikattilankierros.

 Urheilu 
pienoiskuva|Urheilupuisto Salossa.
Urheilun saralla Salo on tunnettu erityisesti lentopallosta, koripallosta ja jalkapallosta. Salon Piivolley voitti miesten SM-liigassa peräti kolme peräkkäistä hopeamitalia 2004, 2005 ja 2006. Lisäksi miesten joukkue voitti Suomen Cupin kultaa 2003 sekä hopeaa 2004 ja 2006. Seura meni konkurssiin 2011. Salon Viesti oli naisten puolella SM-liigassa menestynyt salolaisjoukkue. Se voitti Mestaruusliigassa 10 kultaa ja Suomen Cupin 7 mestaruutta. Lentopallopuoli erkani 2008 omaksi yhdistyksekseen, LP Viesti Salo, joka jatkoi SM-liigassa pelaamista.

Salon Palloilijoiden miesten jalkapallon edustusjoukkue pelaa kaudella 2024 Ykkösliigassa, eli Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Salon Vilppaan miesten koripallojoukkue Vilpas Vikings pelaa Korisliigassa. Vilpas voitti seurahistoriansa ensimmäisen mestaruutensa vuonna 2021.

Salossa on kaksi jääkiekkojoukkuetta, Salo HT ja Salon Kiekkohait. Kiekkohait pelaa III-divisioonassa ja HT:n naiset pelasivat kaudella 2019–2020 Naisten Suomi-Sarjassa. Salossa on lukuisia muita urheiluseuroja ja -joukkueita, joista mainittakoot Perttelin Peikot, Perniön Urheilijat ja Angelniemen Ankkuri.

Suomen kattavimpiin kuuluva Salon urheilupuisto eli Sauli Niinistön urheilupuisto löytyy aivan keskustasta, tarjonta on hyvin monipuolista. Sen yhteydessä on monitoimihalli Salohalli, uimahalli, jäähalli ja keilahalli. Hanhivaaran liikuntakeskuksessa on kuntosaleja, padel- ja keilahallia ja darts-sali. Entisten liitoskuntien alueilla on myös liikuntahalleja ja urheilukenttiä. Golfkenttiä Salon alueella on kolme: Meri-Teijon Golf, Wiurilan Golf ja Salon Golf.

Salolaisia urheilutapahtumia onvat muun muassa naisten Salon Seiska ja Salo Volley -tapahtuma urheilukentällä.

 Tunnettuja asukkaita 
Elinkeinoelämä
 Tauno Kivimäki (1917–2002), Salon Neulomon perustaja ja toimitusjohtaja, kauppaneuvos
 Heikki Leino, teollisuusneuvos, syntynyt ja vaikuttanut Salossa
 Liisa Leino, teollisuusneuvos, Heikki Leinon tytär, syntynyt ja vaikuttanut Salossa
 Yrjö Melasniemi (1888–1979), Salon Sokeritehtaan toimitusjohtaja, maanviljelysneuvos 
 Fjalar Nordell, vuorineuvos ja Saloran perustaja 
 Jouko Nordell, yritysjohtaja, syntynyt ja vaikuttanut Salossa

Kulttuuri ja viihde
 Mikko Friberg, muusikko
 Helena Kara, näyttelijä 
 Marja-Leena Mikkola, kirjailija
 Harri Nordell, runoilija 
 Harri Rinne, muusikko ja lauluntekijä 

Tiede
 Kalevi Heinilä, liikuntapedagogi 
 Arthur Johan Zetterman, piirilääkäri ja professori

Yhteiskunta ja politiikka
 Reino Breilin, kansanedustaja ja ministeri
 Pauliine Koskelo, korkeimman oikeuden presidentti 
 Jalmari Kulmala, kansanedustaja
 Jouko Laxell, kansanedustaja
 Mikko Lundén, kansanedustaja
 Sauli Niinistö, Suomen tasavallan presidentti, syntynyt ja vaikuttanut Salossa
 Saku Nikkanen, kansanedustaja
 Katja Taimela, kansanedustaja

 Katso myös 
Luettelo Salon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Salon kaupunki
 Tilastokeskus – Salon avainluvut
 Salon museot
 Salon prosenttitaide
 Salon Seudun Sanomat – paikallinen sanomalehti
 Salon seutu
 Salon seudun karttapalvelu
 40 vuotias kauppala, Suomen Kuvalehti, 30.07.1927, nro 31, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Vanha ja uusi Salo. Muutamia piirteitä kauppalasta, joka virallisesti täyttää 50 vuotta, mutta on kirkonkirjojen mukaan 128-vuotias, Helsingin Sanomat, 13.06.1937, nro 156, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit