Hirvensalmi

Hirvensalmi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa Mikkelin länsipuolella. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-alasta runsas kolmannes on vesistöjä. Hirvensalmi on hyvin suosittu kesänviettopaikka. Hirvensalmella vietetään joka kesä Tervaleppä-juhlat.

 Maantiede 
vasen|pienoiskuva|Puulaveden Väisälänsaaren eteläpään raukkimuodostumat.
Hirvensalmi sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa Puulaveden rannalla 34 kilometriä Mikkelistä länteen. Hirvensalmella on 127 järveä ja 327 saarta. Usean kunnan alueelle ulottuva Puulavesi on järvistä selvästi laajin. Muita Hirvensalmen alueella kokonaan tai osittain sijaitsevia järviä ovat muun muassa Suontee, Ryökäsvesi-Liekune, Vahvajärvi, Hirvijärvi ja SaarvaHirvensalmi Järviwikissä. Viitattu 12.2.2022.. Hirvensalmen naapurikuntia ovat Joutsa, Kangasniemi, Mikkeli ja Mäntyharju.

Hirvensalmelta on matkaa Helsinkiin 212 km, Jyväskylään 104 km, Kuopioon 198 km, Mikkeliin 34 km, Ouluun 442 km, Tampereelle 232 km ja Turkuun 323 km.VälimatkatTiehallinto 

Hirvensalmen Natura-kohteita ovat Suonteen eteläosa, Sahinsuo, Vänkkäänsuo, Mäntyharjun reitin kosket, Vahvaselän - Vahvajärven metsät, Puulavesi ja Hirvensalmen Suurisuo.

Kylät
Hirvenlahti, Hirvensalmen kirkonkylä, Hurrila, Hämeenmäki, Kekkola, Kilkki, Kissakoski, Kotkatvesi, Kuitula, Lahnaniemi, Lelkola, Malvaniemi, Merrasmäki, Monikkala, Noitti, Parkkola, Puukonsaari, Pyörnilä (Björnilä), Pääskynsaari, Pöyry, Ripatti, Suonsalmi, Syväsmäki, Tuukkala, Vahvamäki, Vahvaselkä, Väisälä

Historia
Puulaveden rantamaat ovat Savon vanhimpia asutusseutuja, Hirvensalmella pysyvä asutus ajoittuu 1400-luvun lopulle. Hirvensalmi esiintyy pitkään emäseurakuntansa Mikkelin tiedoissa. Hirvensalmesta tuli oma kappeliseurakuntansa luultavasti vuonna 1656. Todennäköisesti jo ennen sitä Hirvensalmen nimellä oli pieni kirkko tai rukoushuone. Kappeliseurakunta oli osa emäseurakuntaa, mutta sillä oli oma kirkko, pappi ja hautausmaa. Seurakunta itsenäistyi 1851 Mikkelistä. Seurakunnan kirkonarkisto on tuhoutunut useaan otteeseen. Arkistoa on tuhoutunut pappilan paloissa vuosina 1822 ja 1928. Hirvensalmen kirkko paloi kokonaan 12. toukokuuta 1914. Nykyinen kirkko valmistui vuonna 1915 ja sen suunnitteli Josef Stenbäck.
pienoiskuva|Kissakosken entinen paperitehdas.
Hirvensalmella on ollut merkittävää teollisuutta. Kissakosken kanava rakennettiin 1850-luvulla. Vuosina 1907–1920 Kissakoskella toimi Kissakosken paperitehdas ja puuhiomo vuosina 1907–1920 ja 1922–1939. Paperitehtaan ja puuhiomon omistanut Kissakoski Oy omisti myös Verlan pahvitehtaan, joka on nykyisin Unescon maailmanperintökohde. Kissakosken voimalaitos on tuottanut sähköä vuodesta 1939 ja ollut merkittävä tekijä alueen sähköistyksessä.

Piispa Maunu Tavast perusti 1442 piispanmajatalon Vahvajärvelle. Juuritaipaleen majatalo, nykyisen Lampuunlahden kohdalle.

Mikael Relander (1743-1806) määrättiin 16-vuotiaana Hirvensalmen lukkariksi. Pojanpojanpojanpoika oli presidentti Lauri Kristian Relander.

Hirvensalmi on myös Suomen ainoa paikkakunta, jonka perinteisessä murteessa yleiskielen -ää-loppuisten verbien yksikön kolmannen persoonan preesensmuodot päättyivät -öö, eli sanottiin siis esimerkiksi hän jättöö 'hän jättää'.

 Hallinto 
pienoiskuva|Hirvensalmen kunnantalo.
Hirvensalmen kunnanjohtaja on Seppo Ruhanen. Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista kahdeksan on keskustan hallussa kaudella 2025–2029.

Hirvensalmi on investoinut nopeisiin tietoverkkoyhteyksiin tukeakseen kunnan yrittäjiä ja saadakseen nuoret ja kunnan alueella olevien noin 3000 kesämökin asukkaat harkitsemaan pysyväksi asukkaaksi jäämistä.

 Talous 
Hirvensalmen elinkeinorakenteessa maa- ja metsätalouden osuus (19,6 %) on isompi kuin Etelä-Savossa keskimäärin. Jalostuksen osuus on 29,8 % ja palveluiden 47,8 %.

Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Puulan Metsäkone, metallilankatuotteita, jousia ja ketjuja valmistava RANylund ja Suomen Talotekniikka Sähkö Mikkeli. (toimialakuvaukset ko. yritysten kotisivuilta)

Väestönkehitys
Hirvensalmen väkimäärän pienenemistä on hillinnyt entisten kesämökkiasukkaiden asettuminen kuntaan ympärivuotisiksi asukkaiksi.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Hirvensalmella oli 2 236 asukasta, joista 788 asui taajamassa, 1 417 haja-asutusalueilla ja 31:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hirvensalmen taajama-aste on 35,7 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Hirvensalmen kirkonkylä.

Seurakunnat
pienoiskuva|Hirvensalmen kirkko.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hirvensalmella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Hirvensalmen seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hirvensalmen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/saimaan-ortodoksinen-seurakunta 

 Palvelut 
Hirvensalmella on kaksi koulua. Lahnaniemen koulussa opetetaan luokkia 1-6 (0-5) kahdessa tai kolmessa opetusryhmässä. Elomaan koulu on yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1-9), jossa opiskelee noin 140 oppilasta.

Hirvensalmella on oma kirjasto, ja siellä toimii Mikkelin kansalaisopiston ja musiikkiopiston alatoimipisteet. Hirvensalmen hyvinvointiaseman tarjoamat sosiaali- ja terveyspalvelut tuottaa Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Essote).

Energialaitos ja Vesi- ja viemärilaitos ovat paikallisia liikelaitoksia. Lisäksi kunnan alueella toimii kolme vesiosuuskuntaa. Ympäristöpalvelut on järjestetty Mikkelin seudulla seudullisesti.

Nähtävyyksiä ja tapahtumia
pienoiskuva|Hirvensalmen kotiseutumuseo.
 Hirvensalmen kirkko (J. D. Stenbäck, 1915)
 Kissakosken tehdas- ja voimalamiljöö.
 Ahti Karjalaisen synnyinkotimuseo ”Lepola”.
 Pitäjäntupa-museo
 Hirvensalmen kotiseutumuseo
 Tervaleppäjuhlat
 Herkkujen Yö
 Race Hirvensalmi, ratamoottoriveneiden SM-, EM- ja MM-tason kilpailuja
 Hirvensalmen Satama. Ravintola Sataman Herkku, järviterassi, polttoainejakelu myös veneille.
 Kahvila Rantamakasiini.

Hirvensalmelaisessa kartanohotelli Satulinnassa on kuvattu Vain elämää -televisiosarjan tuotantokaudet 1–5, 7 ja 9–13.

Ruokakulttuuri
Hirvensalmen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kalakasti ja porkkanamuhennos sekä imelletty marjapuuro.

 Tunnettuja hirvensalmelaisia 
 Seppo Heikinheimo, musiikkikriitikko
 Anni Hämäläinen, näyttelijä
 Helena Kangasharju, professori
 Ahti Karjalainen, poliitikko
 Martti Manninen, virkamies
 A. F. Puukko, professori ja Vanhan testamentin tutkija
 Justus Ripatti, laamanni ja valtakunnansovittelija
 Kasperi Tanttu, sisällissodassa murhattu työläiskirjailija
 Pauli Tanttu, Mannerheim-ristin ritari ja maanviljelijä
 Esa Siitari, näyttelijä

 Katso myös 
 Luettelo Hirvensalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Hirvensalmen kunnan kotisivut 
 Tilastokeskus – Hirvensalmen avainluvut
 Mikkelin seudun kartta 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit