17. lokakuuta

17. lokakuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 290. päivä (291. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 75 päivää.

 Nimipäivät 

suomalainen kalenteri: Saana, Saaga, Saini, 
suomenruotsalainen kalenteri: Saga
ortodoksinen kalenteri: Antti, Antero
 pohjoissaamenkielinen kalenteri: Duojá
vanhemmissa kalentereissa: Aleksandra, Antoinetta, Diana, Florentia, Florentin, Hellin, Lucina, Luukas, Martha, Sveno, Swen, Vesta

 Tapahtumia 

539 eaa. – Persian kuningas Kyyros Suuri marssi Babyloniin vapauttaen juutalaiset lähes 70 vuoden maanpaosta ja antoi ensimmäisen ihmisoikeuksien julistuksen.
1091 – Lontoon tornado tuhosi St Mary-le-Bow'n kirkon.
1346 – Neville's Crossin taistelussa Skotlannin kuningas David II joutui Edvard III:n vangiksi Calais’ssa ja joutui Lontoon Towerin vangiksi yhdeksitoista vuodeksi.
1604 – Saksalainen tähtitieteilijä Johannes Kepler havaitsi poikkeuksellisen kirkkaan tähden (Keplerin tähti) yhtäkkiä ilmestyvän Käärmeenkantajan tähdistöön. Kyseessä oli viimeisin omassa galaksissamme havaittu supernova.
1610 – Ranskan kuningas Ludvig XIII kruunattiin Reimsissa.
1662 – Englannin kuningas Kaarle II myi Dunkerquen Ranskalle 40 000 punnalla.
1777 – John Burgoynen johtamat brittijoukot antautuivat Yhdysvaltain vapaussodassa Saratogan taisteluiden jälkeen siirtokuntien armeijalle.
1797 – Campo Formion rauhansopimus solmittiin Ranskan ja Itävallan välillä.
1800 – Englantilaiset ottivat haltuunsa Alankomaiden Curaçaon siirtokunnan.
1860 – Ensimmäinen British Open -golfturnaus (”The Open Championship”) järjestettiin.
1903 – Alaska-sopimus Yhdysvaltain ja Kanadan välillä. Yhdysvallat sai vaatimuksensa läpi.
1912 – Bulgaria, Kreikka ja Serbia julistivat sodan Ottomaanien valtakunnalle ja liittyivät täten Montenegron puolelle ensimmäisessä Balkanin sodassa.
1917 – Ensimmäinen maailmansota: britit pommittivat ensimmäisen kerran sodan aikana saksalaisia.
1931 – Al Capone tuomittiin vankeuteen veronkierrosta.
1932 – Lapuan liikkeen johtomies Vihtori Kosola vapautettiin Turun lääninvankilasta. Liikkeen kannattajat järjestivät hänelle sankarin vastaanoton Seinäjoen rautatieasemalla 20. lokakuuta.
1933 – Natsi-Saksasta paennut Albert Einstein matkusti Yhdysvaltoihin.
1937 – Aku Ankan sukulaispojat Tupu, Hupu ja Lupu esiintyivät ensimmäistä kertaa sanomalehdessä julkaistussa sarjakuvassa.
1938 – Jan Syrovýn hallitus aloitti Tšekkoslovakiassa. Parlamentti valitsi 30. lokakuuta maan presidentiksi Emil Háchan.
1939 – Eduskunta hyväksyi sodan uhan vuoksi lain maassa olevien hevosten ja ajoneuvojen ottamisesta puolustusvoimien käyttöön.
1941 – Toinen maailmansota: saksalainen sukellusvene hyökkäsi ensimmäisen kerran yhdysvaltalaista laivaa vastaan.
  1941 – Josif Stalin vaati Isoa-Britanniaa julistamaan sodan Suomelle.
1943 – Sotavankien ja pakkotyöläisten rakentama Burman rata valmistui.
1945 – Eversti Juan Perón kaappasi vallan Argentiinassa.
1949 – Kiinan kommunistit valtasivat Kantonin.
1956 – Englannin kuningatar kytki sähköverkkoon maailman ensimmäisen kaupallisen ydinvoimalan Calder Hallissa. Maailman ensimmäinen ydinvoimala oli jo käytössä Obninskissa Neuvostoliitossa.
1958 – Postisäästöpankissa käynnistettiin ensimmäinen Suomeen hankittu tietokone, IBM 650, lempinimeltään ”Ensi”.
1961 – Pariisin verilöyly: Ranskan poliisi hyökkäsi algerialaisten ulkonaliikkumiskieltoa protestoinutta mielenosoittajaa vastaan ja surmasi kymmeniä mielenosoittajia.
1965 – Maalaisliitto muutti nimensä Keskustapuolueeksi.
1966 – Lesotho ja Botswana hyväksyttiin YK:n jäseniksi, jäsenvaltioiden määrä kasvoi 121:een.
1967 – Musikaali Hair oli ensi-illassa Greenwich Villagessa Manhattanilla.
1970 – Anwar Sadat astui virkaansa Egyptin presidenttinä saatuaan presidentinvaaleissa 90 %:n äänisaaliin.
1972 – SMP:n eduskuntaryhmä hajosi lopullisesti.
1973 – OPEC käynnisti öljysaarron niitä länsivaltoja vastaan, joiden se katsoi auttaneen Israelia Jom kippur -sodassa Syyriaa vastaan.
1974 – UH-60 Black Hawkin ensilento.
1976 – Kunnallisvaalien ensimmäinen päivä. Vaaleissa menestyi parhaiten kokoomus, joka lisäsi valtuustopaikkojaan liki kolmanneksella.
1977 – Prahassa alkoi suljettu oikeudenkäynti neljää Tšekkoslovakian hallintojärjestelmän vastustajaa vastaan. Syytettyjen joukossa oli maan myöhempi presidentti, kirjailija Václav Havel, joka oli allekirjoittanut kolmen muun syytettynä olleen kulttuurivaikuttajan kanssa tammikuussa julkistetun Peruskirja 77 -nimisen julistuksen.
1979 – Äiti Teresalle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto.
1980 – Ranskan presidentti Valéry Giscard d'Estaing vieraili Kiinassa. Vierailun päätteeksi ilmoitettiin Ranskan toimittavan Kiinalle kaksi ydinvoimalaa.
  1980 – Oikeustieteen tohtori Teuvo Kallio nimitettiin järjestyksessä kahdeksanneksi valtakunnansovittelijaksi.
1984 – Seinäjoen pääkirkko Lakeuden Risti vaurioitui tulipalossa.
1986 – Kansainvälinen olympiakomitea myönsi vuoden 1992 talvikisat Ranskan Albertvillelle ja kesäkisat Espanjan Barcelonalle. KOK päätti myös, että vuoden 1992 jälkeen kesä- ja talvikisat järjestetään vuorotellen kahden vuoden välein.
1989 – 7,1 richterin maanjäristys San Franciscossa ja Oaklandissa Kaliforniassa; 63 ihmistä sai surmansa.
1994 – Angolan hallitus ja sissijärjestö UNITA solmivat rauhansopimuksen.
  1994 – Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II ja prinssi Philip aloittivat kolmipäiväisen, historialliseksi luonnehditun valtiovierailun Venäjälle. Kyseessä oli ensimmäinen Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan vierailu maassa tsaarinvallan kaatumisen jälkeen 1917.
2003 – Carlos Mesasta tuli Bolivian presidentti.
2004 – Valko-Venäjän presidentti Aleksandr Lukašenko järjesti näytösvaalit jatkaakseen virkakauttaan. Äänestystä seurasi useita päiviä kestäneitä protesteja. Äänestystuloksen seurauksena maan perustuslaista poistettiin pykälä, joka rajoitti presidentin toimikaudet kahteen.
2014 – Tukholman saaristossa aloitettiin etsintäoperaatio, kun Ruotsin puolustusvoimat sai tiedon vedenalaisesta toiminnasta.
2016 – Clarion Hotel Helsinki avattiin Helsingin Jätkäsaaressa.
2019 – Kauppakeskus Mall of Tripla avattiin Helsingin Pasilassa. Keskuksen yhteyteen avattiin muun muassa Suomen ensimmäinen monipuolinen musiikkimuseo Fame.

 Syntyneitä 

1577 – Cristofano Allori, firenzeläinen muotokuvamaalari (k. 1621)
1688 – Domenico Zipoli, italialainen säveltäjä (k. 1726)
1696 – August III, Saksin vaaliruhtinas ja Puolan kuningas 1733–1763 (k. 1763)
1725 – John Wilkes, englantilainen lehtimies ja poliitikko (k. 1797)
1760 – Henri de Saint-Simon, ranskalainen filosofi (k. 1825)
1813 – Georg Büchner, saksalainen kirjailija (Hessenin sanansaattaja) (k. 1837)
1864 – Elinor Glyn, brittiläinen kirjailija (k. 1943)
 1864 – Robert Lansing, Yhdysvaltain ulkoministeri 1915–1920  (k. 1928)
1871 – Maila Mikkola (”Maila Talvio”), suomalainen kirjailija (Pimeänpirtin hävitys) (k. 1951)
1878 – Henri Mulet, ranskalainen urkuri ja säveltäjä (k. 1967)
1887 – Kusti Kulo, suomalainen poliitikko  (k. 1973)
1898 – Shin'ichi Suzuki, japanilainen musiikkipedagogi (k. 1998)
1900 – Gladys Georgianna Greene (”Jean Arthur”), yhdysvaltalainen näyttelijä (Komedia meistä ihmisistä) (k. 1991)
1903 – Nathan von Wallenstein Weinstein (”Nathanael West”), yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1940)
1912 – Johannes Paavali I, paavi (k. 1978)
1914 – Jerry Siegel, yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja (Teräsmies) (k. 1996)
1915 – Arthur Miller, yhdysvaltalainen kirjailija (Kauppamatkustajan kuolema) (k. 2005)
1917 – Veikko Rautiainen, suomalainen taidemaalari (k. 1999)
1918 – Margarita Carmen Cansino ("Rita Hayworth"), yhdysvaltalainen näyttelijä (Gilda) (k. 1987)
1919 – Zhao Ziyang, Kiinan kansantasavallan pääsihteeri 1987–1989 (k. 2005)
1920 – Montgomery Clift, yhdysvaltalainen näyttelijä (Paikka auringossa) (k. 1966)
1924 – Rolando Panerai, italialainen oopperalaulaja (k. 2019)
1927 – Lauri Mehto, suomalainen tekniikan tutkija (k. 2013)
1929 – Yrjö Parjanne, suomalainen näyttelijä (Uuno Epsanjassa) (k. 2013)
1930 – Robert Atkins, yhdysvaltalainen kardiologi (kiistellyn tehodieetin kehittäjä) (k. 2003)
  1930 – Esko Könönen, suomalainen harmonikkataiteilija (k. 1983)
1932 – Paul Anderson, yhdysvaltalainen painonnoston olympiavoittaja (k. 1994)
1933 – William Anders, yhdysvaltalainen astronautti (Apollo 8) (k. 2024)
1938 – Robert Craig Knievel (”Evel Knievel”), yhdysvaltalainen stunt-esiintyjä (k. 2007)
1942 – Max Rand, suomalainen toimittaja (k. 1992)
1945 – Matti Tikkanen, suomalainen näyttelijä ja ensitanssija 
1947 – Michael McKean, yhdysvaltalainen näyttelijä (This Is Spinal Tap)
1948 – James Oliver Rigney (”Robert Jordan”), yhdysvaltalainen kirjailija (Ajan pyörä) (k. 2007)
 1948 – George Wendt, yhdysvaltalainen näyttelijä (Cheers) (k. 2025)
1950 – Erich Kühnhackl, saksalainen jääkiekkoilija
1956 – Mae Jemison, yhdysvaltalainen astronautti
1958 – Alan Jackson, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
1959 – Norm Macdonald, kanadalainen näyttelijä ja koomikko (k. 2021)
1960 – Rob Marshall, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja koreografi (Chicago)
1962 – Michael Craig Judge (”Mike Judge”), yhdysvaltalainen animaattori, ohjaaja ja tuottaja 
1963 – Petri Alanko, suomalainen huilisti
1964 – Salla Paajanen, suomalainen toimittaja
1966 – Mark Gatiss, englantilainen näyttelijä ja käsikirjoittaja
1967 – Dmitri Peskov, venäläinen diplomaatti ja tiedottaja
1968 – David Nesta Marley (”Ziggy Marley”), jamaikalainen muusikko
1969 – Theodore Ernest Els (”Ernie Els”), eteläafrikkalainen golfinpelaaja
 1969 – Wyclef Jean, haitilais-yhdysvaltalainen muusikko
1972 – Jari Lipponen, suomalainen jousiampuja (euroopanmestari)
  1972 – Marshall Mathers III (”Eminem”, ”Slim Shady”), yhdysvaltalainen rap-artisti, tuottaja ja näyttelijä
1974 – Matthew Macfadyen, englantilainen näyttelijä
 1974 – Janne Puurtinen (”Emerson Burton”), suomalainen kosketinsoittaja ("HIM")
1977 – André Villas-Boas, portugalilainen jalkapallovalmentaja
1979 – Kimi Räikkönen, suomalainen Formula 1 -kuljettaja (maailmanmestari)
1983 – Felicity Jones, englantilainen näyttelijä
1984 – Gottfrid Svartholm (”anakata”), ruotsalainen tietokoneharrastaja (The Pirate Bay:n perustajajäsen ja ylläpitäjä)
 1984 – Miika Wiikman, suomalainen jääkiekkoilija
1988 – John Kipkorir Yego (”Belal Mansoor Ali”), bahrainilainen keskimatkojen juoksija
1993 – Kenneth Omeruo, nigerialainen jalkapalloilija
1995 – Anton Mirantšuk, venäläinen jalkapalloilija

 Kuolleita 

 532 – Bonifatius II, paavi
1757 – René Antoine Ferchault de Réaumur, ranskalainen matemaatikko ja fyysikko (s. 1683)
1837 – Johann Nepomuk Hummel, itävaltalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1778)
1849 – Fryderyk Franciszek Chopin (”Frédéric Chopin”), puolalainen muusikko ja säveltäjä (s. 1810)
1868 – Laura Secord, kanadalainen sotasankari (vuoden 1812 sota) (s. 1775)
1887 – Gustav Kirchhoff, saksalainen fyysikko (s. 1824)
1889 – Nikolai Tšernyševski, venäläinen kirjailija, radikaali journalisti ja poliitikko (Mitä on tehtävä?) (s. 1828)
1934 – Santiago Ramón y Cajal, vuoden 1906 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut espanjalainen lääkäri ja patologi (s. 1852)
1938 – Karl Kautsky, saksalainen kirjailija ja toimittaja (sosialismin teoreetikko) (s. 1854)
1957 – Nikolai Pärmini (”Nikke Pärmi”), suomalainen jääkärieverstiluutnantti (s. 1887)
1961 – Aino Malkamäki, suomalainen kansanedustaja, ministeri ja kouluneuvos (s. 1895)
1963 – Jacques Hadamard, ranskalainen matemaatikko (Hadamardin matriisi) (s. 1865)
1967 – Aixinjueluo Puyi (”Pu Yi”), viimeinen Qing-dynastian Kiinan keisari (s. 1906)
1970 – Pierre Laporte, kanadalainen poliitikko (s. 1921)
1978 – Giovanni Gronchi, Italian presidentti 1955–1962 (s. 1887)
1983 – Raymond Aron,  ranskalainen filosofi, sosiologi ja journalisti (s. 1905)
1987 – Mauno Mäkelä, suomalainen elokuvatuottaja (s. 1916)
1990 – Emmi Jurkka, suomalainen näyttelijä (Jokin ihmisessä) (s. 1899)
1997 – Tuuli Reijonen-Uibopuu (”Meri Horsma”), suomalainen kirjailija ja toimittaja (s. 1904)
1998 – Joan Hickson, brittiläinen näyttelijä (Neiti Marple) (s. 1906)
2002 – Aileen Riggin, yhdysvaltalainen uimari ja uimahyppääjä (olympiavoittaja) (s. 1906)
2004 – Julius Harris, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1923)
2007 – Rüdiger von Wechmar, saksalainen diplomaatti (s. 1923)
2009 – Simo Juntunen, suomalainen toimittaja ja pakinoitsija (s. 1920)
 2009 – Gustaf Serlachius, suomalainen tehtailija ja vuorineuvos (s. 1935)
 2009 – Michael Shea, brittiläinen diplomaatti, kuningattaren lehdistösihteeri ja kirjailija (s. 1938)
2010 – Georg C. Ehrnrooth, suomalainen poliitikko, RKP:n ja Perustuslaillisten kansanedustaja (s. 1926)
2011 – Manfred Gerlach, saksalainen poliitikko Itä-Saksan viimeinen valtionpäämies (s. 1928)
2012 – Sylvia Kristel, alankomaalainen näyttelijä (s. 1952)
2015 – Christopher Wood, englantilainen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja (s. 1935)
2018 – Ellen Urho, suomalainen musiikkipedagogi ja -vaikuttaja (s. 1920)
2019 – Göran Malmqvist, ruotsalainen sinologi, professori, kääntäjä ja Ruotsin akatemian jäsen (s. 1924)
 2019  – Pekka Sirén, suomalainen säveltäjä ja äänisuunnittelija (s. 1946)
2021 – Risto Hiltunen, suomalainen pianisti, urkuri, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1945)
2022 – Kari Tikka, suomalainen säveltäjä, kapellimestari ja oboisti (s. 1946)
 2022 – Younoussi Touré, malilainen poliitikko, Malin pääministeri (s. 1941)
2023 – Carla Bley, yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -säveltäjä (s. 1936)
2024 – Andrew Schally, vuoden 1977 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen endokrinologi (s. 1926)

 Juhlapäiviä 

YK: Kansainvälinen päivä köyhyyden poistamiseksi (”International Day for the Eradication of Poverty”). Vietetty YK:n yleiskokouksen päätöksellä vuodesta 1998, joidenkin kansalaisjärjestöjen piirissä jo aiemmin.
 Suomessa kansainvälistä päivää köyhyyden poistamiseksi vietetään eri paikkakunnilla asunnottomien yönä.

Katso myös: kalenteri ~ 16. lokakuuta, 18. lokakuuta

Luokka:Lokakuu
-10-17