Eurovision laulukilpailu

Eurovision laulukilpailu ( eli ESC;  eli CEC) eli Euroviisut on vuosittainen laulukilpailu, johon saavat osallistua Euroopan yleisradiounionin (EBU) aktiiviset jäsenmaat.

Jokainen laulukilpailuun osallistuva maa lähettää kilpailuun yhden musiikkiesityksen, ja ne äänestetään kansainvälisessä finaalissa paremmuusjärjestykseen. Kilpailuun saavat osallistua vain uudet laulut, joita ei ole julkaistu ennen edeltävän vuoden syyskuuta.

Kilpailun nimi tulee EBU:n televisiojakeluverkosta Eurovisio (). EBU:n jäseniä ovat televisioyhtiöt, jotka valitsevat ja lähettävät osallistujan kilpailuun. Kaikki itsenäiset Euroopan maat Liechtensteinia, Vatikaania ja kansainvälisesti osittain tunnustettua Kosovoa lukuun ottamatta ovat osallistuneet kilpailuun. Lakanneista valtioista kilpailuun eivät osallistuneet Saksan demokraattinen tasavalta, Tšekkoslovakia ja Neuvostoliitto. Alkuvuosikymmeninä Euroviisut olivat lähinnä läntisen Euroopan välinen kilpailu, ja itäisen Euroopan maista mukana oli vain Jugoslavia. Koko Euroopan kattava tapahtuma Euroviisuista tuli, kun entisen itäblokin maat pääsivät viimein mukaan vuonna 1994.

Kilpailu on televisioitu aina vuodesta 1956 lähtien, mutta mustavalkotelevision aikaan sitä enimmäkseen kuunneltiin radiosta. Eurovision laulukilpailu on maailman suosituimpia ei-urheilulähetyksiä. Kaikki kolme lähetystä tavoittavat vuodesta riippuen 160–200 miljoonaa katsojaa. Vuoteen 2003 asti kilpailu järjestettiin yhtenä iltana, useimmiten lauantaina huhti- tai toukokuussa, mutta vuodesta 2004 kilpailu on järjestetty kaksiosaisena tapahtumana, johon sisältyy semifinaali ja finaali. Vuodesta 2008 lähtien myös semifinaali on ollut jaettu kahteen osaan: ensimmäinen semifinaali käydään tiistaina ja toinen semifinaali torstaina finaalilauantaita edeltävällä viikolla. 

Euroviisut saivat uudistestumman logon vuonna 2025 kesällä. Logo on aiheuttanut paljon kontroversiaalisia tilanteita, ja useiden galluppien tuloksistä päätellen, vain 17% vastanneista henkilöistä pitävät uudesta logosta.

 Kilpailun rakenne 

Eurovision laulukilpailu muodostuu kolmesta televisioitavasta lähetyksestä: kahdesta semifinaalista ja finaalista. Finaaliin suoraan etenevät kilpailun suuret rahoittajamaat, eli Espanja, Iso-Britannia, Italia, Ranska ja Saksa, sekä isäntämaa. Loput osallistujamaat kisaavat kahdessa semifinaalissa, josta kummastakin etenee kymmenen eniten ääniä saanutta finaaliin.

Eurovision laulukilpailun televisiolähetyksessä perinteiseen rakenteeseen kuuluu kaikkien lauluesitysten esittäminen sekä äänestys, jossa jokainen osallistujamaa äänestää lauluja paremmuusjärjestykseen. Kilpailulla on juontaja tai juontajia, jotka juontavat kilpailun englanniksi ja ranskaksi. Perinteisesti jokaisella maalla, joka televisioi kilpailun, on oma selostaja, joka selostaa kilpailun tapahtumat ja esittelee kilpailukappaleet omalla kielellä. Esitysten välillä nähdään lyhyitä videopätkiä, niin kutsuttuja postikortteja, joissa isäntämaa yleensä (ei aina) esittelee oman maansa kulttuuria.Pajala 2006 s. 36–38 Vuodesta 2013 "postikorteissa" pääosassa ovat olleet kunkin maan artistit. Euroviisulähetyksen pituus oli pitkään noin kolme tuntia. Nykyään kesto vaihtelee kolmesta ja puolesta tunnista neljään tuntiin. Kaikkien osallistujamaiden on lähetettävä kilpailu suorana lähetyksenä. Nykyään kilpailussa on varattu tilaa myös mainoskatkoille, jotka eivät estä kilpailuesitysten näkemistä.

EBU:n lähetysten tunnussävelenä, joka aina soitetaan myös Eurovision laulukilpailun yhteydessä, käytetään Marc-Antoine Charpentierin ”Te Deum” -kappaleen alkusoittoa.Te Deumin nuotit 

 Historia 

pienois|Televisiojakeluverkko Eurovision alkuperäinen tunnus, joka nähtiin Euroviisu-lähetysten alussa aina 1990-luvun puoleen väliin saakka.
Eurovisio-nimeä käytti ensimmäisenä vuonna 1951 Evening Standard -lehden toimittaja George Campey. Hän kirjoitti artikkelissaan kansallisen televisioyhtiön suunnitelmista kokeilla yhteisöjärjestelmää televisio-ohjelmien vaihtamiseksi Länsi-Euroopan maiden kesken. 

Euroopan yleisradiounioni (EBU) perusti televisiojakeluverkko Eurovision vuonna 1954 televisio-ohjelmien jakamiseksi jäsenmaiden kesken. EBU:n perustajayhtiöillä oli tarve keksiä kaikkia jäsenmaita kiinnostavia televisio-ohjelmia. Pienin yhteinen nimittäjä löytyi laulukilpailusta. Kilpailun esikuvana olivat 1951 alkanut Italian valtion TV-yhtiö RAI:n ja Sanremon kasinon järjestämä kansallinen laulukilpailu Festival di Sanremo sekä Venetsian kansainvälinen musiikkifestivaali. Euroviisujen idean isänä pidetään Sveitsin yleisradioyhtiön Marcel Bezençonia, mutta alkuperäisen idean EBU:ssa kilpailun järjestämisestä esitti RAI:n Sergio Pugliese.John Kennedy O'Connor: Euroviisut, virallinen historia. Ajatus Kirjat 2007, s. 83; Pajala 2006 s. 13 

Ensimmäinen Eurovision laulukilpailu järjestettiin Sveitsin Luganossa vuonna 1956. Siihen osallistuivat Alankomaat, Belgia, Italia, Luxemburg, Ranska ja Saksan liittotasavalta sekä lisäksi Sveitsi. Jokainen osallistujamaa sai lähettää kaksi laulua, ja useimmilla mailla oli myös kaksi solistia. Sveitsiläinen Lys Assia voitti kilpailun kappaleellaan ”Refrain”. Seuraavien vuosien aikana osallistujamaiden määrä alkoi kasvaa.

Vuoden 1957 kilpailu käytiin Sveitsin voitosta huolimatta Länsi-Saksan Frankfurt am Mainissa. Tästä eteenpäin edeltävän vuoden voittajamaa on perinteisesti järjestänyt seuraavan vuoden kilpailun muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta.

 Euroviisujen säännöt 

pienois|Jokaisen maan edustajalla on lehdistötilaisuus. Kuvassa Tanskan edustaja Emmelie de Forest Malmön Euroviisuissa vuonna 2013.

Esiintyjät ja kieli

Nykyisten sääntöjen mukaan maan esityksessä lavalla voi olla enintään kuusi esiintyjää ja jokaisen esiintyjän tulee olla täyttänyt 16 vuotta finaalipäivään mennessä. Nykyisten sääntöjen mukaan esiintyjien kansalaisuutta tai esityksen kieltä ei ole rajoitettu eikä EBU puutu siihen, miten kukin maa kilpailukappaleensa ja -esittäjänsä valitsee. Kunkin maan oli pakko laulaa jollain virallisista kielistään vuosina 1966–1972 ja 1977–1998. Kielisäännön ansiosta kilpailuissa on kuultu kappaleita monista yleisesti tunnetuista historiallisista henkilöistä ja kansainvälisesti ymmärretyistä käsitteistä sekä rallattelua. Ennen vuotta 1966 pidettiin selvänä, että laulut lauletaan omalla kielellä. Vuonna 1965 Ruotsi esitti laulunsa kokonaan englanniksi, minkä takia laadittiin kielisääntö.

Kappale

Euroviisuissa kappale saa kestää korkeintaan kolme minuuttia, eikä sanoituksissa saa käyttää kirosanoja, tuotteiden nimiä, poliittisia tai seksistisiä viittauksia. Esimerkiksi San Marinoa vuonna 2012 edustaneen kappaleen sanoituksia jouduttiin muuttamaan, sillä ne kertoivat Facebookista.

 Säestys 

pienois|Dolf van der Linden toimi pääkapellimestarina vuosien 1958 ja 1970 kilpailussa.
pienois|pysty|Ossi Runne oli yksi pitkäaikaisimmista Suomen kapellimestareista Euroviisuissa.
Vuoteen 1998 asti Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä. Vuoden 1973 laulukilpailussa sallittiin taustanauhojen käyttö edellyttäen, että instrumentteja oli kyettävä imitoimaan lavalla taustanauhan kanssa. Useimmiten lauluyhtyeet eivät soittaneet oikeasti lavalla, vaan heidän säestyksenä tuli nauhalta. Vuoden 1979 kilpailussa nähtiin ensimmäinen esitys ilman orkesterin säestystä, kyseessä oli Italian kilpailukappale "Raggio di luna". Taustanauhojen ja orkesterin sekakäyttö yleistyi 1980-luvulla, kun musiikissa käytettiin enemmän elektronisia soittimia. Vuoden 1997 laulukilpailussa sallittiin esitysten säestäminen pelkällä taustanauhalla ilman lavalla tapahtuvaa imitointia.John Kennedy O'Connor: Euroviisut, virallinen historia. Ajatus Kirjat 2007, s. 149; 

Vuoden 1999 kilpailuun säännöistä poistettiin orkesterin järjestämisen velvoittava pykälä, minkä jälkeen orkesteri on korvattu aina taustanauhoilla. Säännöissä oltiin kuitenkin ehdottomia siinä, että nauhat eivät saa missään nimessä sisältää mitään lauluosuuksia. Kaikki mahdollinen ihmisääni oli esiintyjien kyettävä esittämään suorassa lähetyksessä. Tämän säännön rikkominen on johtanut esimerkiksi siihen, että vuonna 1999 Kroatia menetti osan pisteistään viiden vuoden pistekeskiarvostaan.

Vuoden 2021 kilpailusta alkaen myös ennalta nauhoitetut taustalauluosuudet ovat olleet sallittuja.

Ylikapellimestarit 1956–1998

 Vuosi Kaupunki Nimi 1956  Lugano, Sveitsi Fernando Paggi 1957  Frankfurt, Saksan liittotasavalta Willy Berking 1958  Hilversum, Alankomaat Dolf van der Linden 1959  Cannes, Ranska Franck Pourcel 1960  Lontoo, Iso-Britannia Eric Robinson 1961  Cannes, Ranska Franck Pourcel 1962  Luxemburg, Luxemburg Jean Roderes 1963  Lontoo, Iso-Britannia Eric Robinson 1964  Kööpenhamina, Tanska Kai Mortensen 1965  Napoli, Italia Gianni Ferrio 1966  Luxemburg, Luxemburg Jean Roderes 1967  Wien, Itävalta Johannes Fehring 1968  Lontoo, Iso-Britannia Norrie Paramor 1969  Madrid, Espanja Augusto Algueró 1970  Amsterdam, Alankomaat Dolf van der Linden	 1971  Dublin, Irlanti Colman Pearce 1972  Edinburgh, Iso-Britannia Malcolm Lockyer 1973  Luxemburg, Luxemburg Pierre Cao	 1974  Brighton, Iso-Britannia Ronnie Hazlehurst 1975  Tukholma, Ruotsi Mats Olsson 1976  Haag, Alankomaat Jan Stulen 1977  Lontoo, Iso-Britannia Ronnie Hazlehurst 1978  Pariisi, Ranska François Rauber 1979  Jerusalem, Israel Yitzhak Graziani 1980  Haag, Alankomaat Rogier van Otterloo	 1981  Dublin, Irlanti Noel Kelehan 1982  Harrogate, Iso-Britannia Ronnie Hazlehurst 1983  München, Saksan liittotasavalta Dieter Reith 1984  Luxemburg, Luxemburg Pierre Cao 1985  Göteborg, Ruotsi Curt-Eric Holmquist	 1986  Bergen, Norja Egil Monn-Iversen	 1987  Bryssel, Belgia Jo Carlier	 1988  Dublin, Irlanti Noel Kelehan	 1989  Lausanne, Sveitsi Benoît Kaufman	 1990  Zagreb, Jugoslavia Igor Kuljerić	 1991  Rooma, Italia Bruno Canfora 1992  Malmö, Ruotsi Anders Berglund	 1993  Millstreet, IrlantiNoel Kelehan	 1994  Dublin, Irlanti 1995 1996  Oslo, Norja Frode Thingnæs	 1997  Dublin, Irlanti Frank McNamara	 1998  Birmingham, Iso-Britannia Martin Koch	 Lähde: 

 Huijaaminen 

6. helmikuuta 2014 Euroopan yleisradiounioni EBU vahvisti, että jonkin maan televisioyhtiö oli yrittänyt huijata vuoden 2013 Euroviisuissa Malmössä ostamalla ääniä. Malmön Euroviisujen jälkeen internetissä liikkui video, jossa kaksi azerbaidžanilaista oli yrittänyt ostaa ääniä liettualaisnuorilta loppukilpailun äänestyksen aikana. Azerbaidžanilaiset olisivat antaneet rahaa vastineeksi sille, että he olisivat saaneet käyttää liettualaisten puhelimia ja äänestää niillä. Liettua antoi Azerbaidžanille täydet 12 pistettä finaalissa. Azerbaidžan sijoittui lopulta toiselle sijalle. EBU teki sääntöihin muutoksen, että jos joku TV-yhtiö ostaa ääniä tai yrittää huijata, on se asetettava kolmen vuoden osallistumiskieltoon. Osallistumiskieltoon on Euroviisuissa asetettu yksi maa, Libanon, kun se ei aikonut näyttää Israelin esiintymistä vuoden 2005 Euroviisuissa. Libanon vetäytyi kisoista, koska Israel ilmoitti viime hetkellä osallistuvansa kisoihin. Maiden välillä on jännitteitä ja Libanonin lainsäädännössä kielletään israelilaisen materiaalin esittäminen.

 Osallistujamaat 

pienois|Viron edustaja Sandra Oxenryd Euroviisuissa Ateenassa vuonna 2006.
Euroviisuihin saavat osallistua Euroopan yleisradiounionin (EBU) aktiiviset jäsenmaat, kerralla kuitenkin enintään 44 EBU:n aktiivijäsentä.
Osallistuakseen laulukilpailuun valtion ei tarvitse sijaita maantieteellisesti Euroopassa. EBU:lla on jäseniä myös Euroopan ulkopuolelta: Kaukasian maista Armeniasta, Azerbaidžanista ja Georgiasta, Lähi-idän maista Israelista, Jordaniasta ja Libanonista sekä Pohjois-Afrikan maista Algeriasta, Egyptistä, Libyasta, Marokosta ja Tunisiasta. Näistä kuitenkin vain Armenia, Azerbaidžan, Georgia ja Israel osallistuvat kilpailuun säännöllisesti, Israel vuodesta 1973 ja Kaukasian maat 2000-luvulta lähtien. Näistä Israel ja Azerbaidžan ovat voittaneet kilpailun. Marokko on osallistunut kerran, vuonna 1980. Tunisia ilmoittautui vuoden 1977 ja Libanon vuoden 2005 kilpailuun, mutta maat peruivat osallistumisensa.

Euroviisulähetyksen pituus on haluttu pitää kohtuullisena, joten kappaleiden tulisi voida olla esitettävissä noin kolmessa minuutissa. Vuonna 1987 kilpailijoiden maksimimääräksi asetettiin 22 maataJohn Kennedy O'Connor: Euroviisut, virallinen historia. Ajatus Kirjat 2007, s. 109;  ja vuonna 1992 määrä oli 23 maata.

Itä-Euroopan radiojärjestö OIRT ja Euroopan yleisradiounioni EBU sulautuivat keskenään vuonna 1993. Täten myös Itä-Euroopan maille tuli oikeus osallistua kilpailuun. Osallistuvien maiden määrää oli pakko alkaa rajamaan lähetysajan pitämiseksi kohtuullisena. Käytännössä tämä tarkoitti, että kisassa huonosti pärjänneet maat pakotettiin viettämään välivuotta.Asko Murtomäki: Finland 12 points! - Suomen euroviisut. Kustannusyhtiö Teos 2007, s. 172;  Osallistujamaiden määrää rajattiin erilaisilla menetelmillä. Vuosina 1994–1995 sekä 2002–2003 edellisvuoden kisassa huonosti menestyneet maat joutuivat pitämään välivuoden. Vuosina 1997–2001 laskettiin kunkin maan viiden edellisvuoden (vuonna 1997 neljän edellisvuoden) pisteet yhteen ja jaettiin osallistumismäärällä. Parhaimmat pistekeskiarvot saaneet maat saivat osallistumisoikeuden kisaan huonoimpien joutuessa pitämään välivuoden.Asko Murtomäki: Finland 12 points! - Suomen euroviisut. Kustannusyhtiö Teos 2007, s. 198;  Vuoden 1996 kilpailuun järjestettiin erillinen ääninauhojen perusteella pidetty esikarsinta.Asko Murtomäki: Finland 12 points! - Suomen euroviisut. Kustannusyhtiö Teos 2007, s. 182;  Vuodesta 2000 lähtien EBU:n suurimmat rahoittajamaat Ranska, Saksa, Espanja ja Iso-Britannia saivat automaattisen osallistumisoikeuden riippumatta edellisvuoden sijoituksesta.John Kennedy O'Connor: Euroviisut, virallinen historia. Ajatus Kirjat 2007, s. 157;  Vuoden 2011 Euroviisuihin 13 vuoden tauon jälkeen palanneesta Italiasta tuli viides osallistumisoikeuden hallitsija. Kyseisiä maita kutsutaankin Euroviisuissa BIG5-blokiksi.

Koska viisujen osallistujamäärä lisääntyi Euroopassa, vuoden 2003 alkupuolella EBU:ssa päätettiin muuttaa kilpailu kaksipäiväiseksi vuodesta 2004 lähtien, jolloin vuosittain viisuihin voi osallistua korkeintaan 40 maata. Vuoden 2007 kilpailuun päästettiin mukaan kaikki 42 ilmoittautunutta osallistujamaata.  Suora finaalipaikka oli edellisen vuoden finaalin kymmenellä parhaiten menestyneellä maalla sekä BIG5-mailla. Muut joutuivat lunastamaan finaalipaikan ensimmäisenä kisapäivänä (usein torstai) järjestetyn karsintakilpailun, semifinaalin kautta. Eurovision laulukilpailun suosion edelleen kasvaessa päätettiin jakaa semifinaali kahteen osaan vuodesta 2008 lähtien. Uusien sääntöjen mukaan vain järjestäjä ja BIG5 ovat automaattisesti finaalissa. Karsintakilpailuissa valitaan kaksikymmentä maata loppukilpailuun, eikä niiden tuloksia ilmoiteta ennen loppukilpailun äänestyksen päättymistä. Karsintakilpailujen lopussa ilmoitetaan ainoastaan finaaliin selvinneet satunnaisessa järjestyksessä.

Vuonna 2015 poiketen aiempaan menettelyyn finaaliin meni automaattisesti seitsemän maata, kun Euroviisut täytti 60 vuotta ja niiden kunniaksi EBU kutsui Australian mukaan. Oletuksena oli, että Australian osallistuminen olisi kertaluontoinen, eikä näin ollen haittaisi semifinaalissa kilpailevien maiden mahdollisuuksia päästä jatkoon. Syksyllä 2015 EBU ilmoitti, että Australia tulee kuitenkin osallistumaan jatkossakin, mutta ilman oikeutta päästä automaattisesti finaaliin.

Osallistujayhtiöiden on lähetettävä kilpailu suorana televisiolähetyksenä. Euroviisujen isäntämaaksi pääsee edellisen kilpailun voittaja, mutta tästä kunniasta syntyvät suuret kulut ovat ajoittain muodostuneet ongelmaksi televisioyhtiöille.

 Äänestys 

pienois|Pistetaulukko vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. Suomen raadin pisteitä antamassa Jenni Vartiainen.
Kilpailun voittajaksi valitaan laulu, joka saa eniten pisteitä äänestyksessä. Vuodesta 1975 lähtien äänestyskäytäntö on ollut sellainen, että jokaisessa maassa annetaan ääniä kymmenelle kyseisen maan mielestä parhaimmalle esitykselle. Paras esitys saa 12 pistettä, toiseksi paras 10 ja seuraavat kukin 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1 pistettä. Kilpailun järjestäjät ottavat suoran satelliittiyhteyden jokaiseen maan pistelautakunnan edustajaan, joka lukee annetut pisteet ääneen. Juontaja perinteisesti toistaa annetut pisteet englanniksi ja ranskaksi. Omaa maata ei saa äänestää.

Vuodesta 2016 jokainen maa on antanut pisteet 1–8, 10 ja 12 kahteen kertaan. Ensimmäisellä kierroksella julkaistaan jokaisen maan asiantuntijaraadin antamat pisteet ja toisella kierroksella julkaistaan kaikkien maiden yleisöäänestyksen määrittelemät pisteet yhteenlaskettuna. Eurovision julkistaa lähetyksen jälkeen yleisöäänestyksen tulokset maittain omilla internetsivuillaan. Tällä tavoin pyritään pitämään jännitystä yllä viimeiseen saakka, koska edeltävinä vuosina äänet olivat painottuneet hyvin paljon voittajalle ja voittaja oli selvinnyt jo kesken pisteidenannon niin, että moni maa jakoi pisteitään vielä voittajan julistuksen jälkeen. Vuodesta 2023 myös osallistujamaiden ulkopuolisista maista on voitu äänestää. Ulkopuolisten maiden äänet esitetään yhtenä pistesarjana.

Ennen vuotta 1975 viisuissa oli erilaisia äänestyskäytäntöjä, esimerkiksi jokaisella tuomarilla oli käytettävissään yksi ääni tai paikan päälle lähetettiin jokaisesta maasta kaksi tuomaria arvioimaan kaikki kappaleet samalla arvosteluasteikolla. Vuonna 1997 viidessä maassa kokeiltiin puhelinäänestystä, joka otettiin jo seuraavana vuonna käyttöön lähes jokaisessa maassa.John Kennedy O'Connor: Euroviisut, virallinen historia. Ajatus Kirjat 2007, s. 148; Asko Murtomäki: Finland 12 points! - Suomen euroviisut. Kustannusyhtiö Teos 2007, s. 184;  Norjalaisen Dagbladet-lehden tietojen mukaan vuoden 2002 kilpailussa eräiden maiden tuomaristot olivat sopineet pisteidenvaihdosta keskenään. Vuonna 2003 EBU määräsi jokaisen osallistujamaan käyttämään puhelinäänestystä ainoana tapana äänestää Euroviisuissa.Asko Murtomäki: Finland 12 points! - Suomen euroviisut. Kustannusyhtiö Teos 2007, s. 203, 210;  Jokaisessa maassa istui kuitenkin edelleen kahdeksanhenkinen raati, jonka tuloksia käytettiin, mikäli puhelinäänestys epäonnistui. Raadin äänet on otettu käyttöön myös, mikäli puhelinääniä on annettu niin minimaalisen vähän, ettei se edusta tarpeeksi laajan joukon mielipidettä. Vuoden 2009 Euroviisuista lähtien finaalissa ja vuosina 2010–2022 myös semifinaaleissa on käytetty sekatekniikkaa, jossa puolet pisteistä määritetään puhelinäänestyksen avulla ja puolet asiantuntijaraatien avulla. Vuodesta 2013 on pystynyt myös äänestämään kilpailun virallisen mobiiliohjelmiston kautta.

Puhelinäänestyksen aikana pisteidenjakajiksi on kutsuttu monia julkisuuden henkilöitä, useimmiten maan entisiä euroviisuedustajia. Raatiäänestyksen aikana pisteidenjakajat ovat yleensä olleet kunkin maan tuomariston puheenjohtajia. Vuosina 2006–2015 pisteidenjakajat ilmoittivat pisteidenlaskun nopeuttamiseksi ääneen vain kolme suurinta pistemäärää, ja pienimmät pisteet ilmestyvät välittömästi ruutuun. Vuodesta 2016 alkaen pisteidenjakaja on ilmoittanut ainoastaan tuomaristolta täydet 12 pistettä saaneen maan muiden pisteiden ilmestyessä ruutuun.

Äänestysaika oli vuosina 1997–2003 viisi minuuttia (aika alkoi vasta koosteen jälkeen), vuosina 2004–2006 kymmenen minuuttia ja vuodesta 2007 lähtien 15 minuuttia (tosin viimeisimpinä vuosina tästä on kuitenkin lipsuttu reilustikin). Vuosina 2010 ja 2011 puhelinlinjat avattiin jo lähetyksen alussa ennen ensimmäistä kilpailukappaletta, mutta vuonna 2012 tästä tavasta luovuttiin ja äänestysaika alkoi jälleen vasta viimeisen kilpailukappaleen esittämisen jälkeen. Vuoden 2024 kilpailusta lähtien yleisön äänestysaika alkaa finaalissa ennen ensimmäistä kilpailukappaletta, mutta semifinaaleissa äänestys alkaa edelleen vasta, kun kaikki kilpailukappaleet on kuultu. Vuosina 2002 ja 2003 koosteet nähtiin esiintymisjärjestykseen nähden käänteisessä järjestyksessä, kun muina vuosina ne ovat aina olleet esiintymisjärjestyksessä.

Vuonna 1969 saivat neljä parasta maata yhtä monta pistettä ja ne kaikki julistettiin voittajaksi, sillä Eurovisio-säännöissä ei mainittu menettelytapaa tasapelitilanteessa. Niinpä sääntöihin tehtiin vuonna 1970 lisäys, että jos kaksi tai useampi maa jakavat pisteidenannon jälkeen ykköstilan esittävät nämä maat kappaleensa uudestaan ja tämän jälkeen eri maiden tuomaristot tasatilanteessa olevia maita lukuun ottamatta äänestävät niistä suosikkiaan.John Kennedy O'Connor: Euroviisut, virallinen historia. Ajatus Kirjat 2007, s. 43;  Sääntö oli voimassa vuoden 1989 kilpailuun saakka, jolloin sen korvasi käytäntö, jossa voittajan ratkaisee tasatilanteessa suurimpien pistemäärien lukumäärä.John Kennedy O'Connor: Euroviisut, virallinen historia. Ajatus Kirjat 2007, s. 127;  Vuonna 1991 Ruotsi ja Ranska saivat saman pistemäärän ja yhtä monta kertaa täydet 12 pistettä, mutta koska Ruotsi oli saanut toiseksi suurimpia pisteitä (10) useammin kuin Ranska, Ruotsi julistettiin voittajaksi. Vuodesta 2003 lähtien tätäkin käytäntöä on muutettu siten, että tasatilanteessa korkeamman sijoituksen saa laulu, joka on saanut useammalta maalta pisteitä. Vuodesta 2016 tasatilanteessa korkeamman sijan saa laulu, joka on kerännyt suuremman pistemäärän puhelinäänestyksessä. Tilanteen ollessa edelleen tasan verrataan äänestäneiden maiden määrää, sitten suurimpien pisteiden määrää. Tilanteen ollessa yhä tasan saa korkeamman sijoituksen esiintymisjärjestyksessä aikaisemmin esiintynyt kappale.

 Piste-ennätykset 

pienois|pysty|Nykyisen piste-ennätyksen haltija Salvador Sobral.
Laulukilpailun piste-ennätyksiä on rikottu 2000-luvulla parin vuoden välein. Vanhalla pisteidenlaskutavalla, jossa jokaisen maan asiantuntija- ja puhelinäänestysten äänet lasketaan yhteen, kaikkien aikojen suurimman pistesaaliin keräsi vuoden 2009 voittaja, Norjan Alexander Rybak kappaleellaan ”Fairytale”. Vuodesta 2016 lähtien pisteet on jaettu eri tavalla, eli tuomarit antavat pisteet 1–8, 10 ja 12, ja niiden jälkeen yleisöäänet annetaan yhteenlaskettuina. Täten pisteet kaksinkertaistuivat, eikä uusi pisteidenlaskujärjestelmä ole vertailukelpoinen vanhan systeemin kanssa. Nykyistä piste-ennätystä pitää hallussaan vuoden 2017 voittaja, Portugalin Salvador Sobral, joka olisi rikkonut piste-ennätyksen myös vanhalla systeemillä.

 Finaalit Nr Maa Vuosi Kappale Artisti Pisteet Sijoitus1    2017  ”Amar pelos dois”Salvador Sobral758 12    2022  ”Stefania”Kalush Orchestra631 13    2017  ”Beautiful Mess”Kristian Kostov615 24    2024  ”The Code”Nemo591 15    2023  ”Tattoo”Loreen583 1

 Semifinaalit Nr Maa Vuosi Kappale Artisti Pisteet Sijoitus1    2017  ”Beautiful Mess”Kristian Kostov403 12    2022  ”Hold Me Closer”Cornelia Jakobs396 13    2017  ”Amar pelos dois”Salvador Sobral370 14    2016  ”You Are the Only One”Sergei Lazarev342 15    2022  ”Stefania”Kalush Orchestra	337 1

 Semifinaalit 

Vuosina 2008 ja 2009 kummastakin semifinaalista valittiin yhdeksän osallistujaa loppukilpailuun puhelinäänestyksellä. Kymmenes osallistuja valittiin "vararaatien" äänistä siten, että paikan sai eniten ääniä saanut niistä kappaleista, jotka eivät olleet puhelinäänestyksessä yhdeksän eniten ääniä saaneen joukossa. Vuonna 2010 sääntö muuttui, ja niin sanottua raatipaikkaa ei enää käytetä, vaan semifinaaleihin otettiin käyttöön myös finaalissa ollut 50/50-äänestys. Vuodesta 2023 lähtien semifinaaleissa äänestää ainoastaan yleisö. Osallistujamaan on järjestettävä äänestys siinä semifinaalissa, johon se itse osallistuu. BIG5 ja järjestäjämaa jaetaan arvalla kahteen ryhmään, jotka äänestävät eri semifinaaleissa. Vuodesta 2016 lähtien isäntämaa ja viisi suurinta rahoittajamaata esiintyvät semifinaalissa, jossa äänestävät. Nämä maat pääsevät kuitenkin automaattisesti finaaliin.

 Menestyneitä lauluja ja esittäjiä 

pienois|Helsingin Hartwall Areena, joka toimi Euroviisujen tapahtumapaikkana vuonna 2007.
1960-luvulta alkaen kilpailussa menestyneet kappaleet menestyivät usein myös kaupallisesti hyvin Länsi-Euroopassa. Tunnetuimpia ja menestyneimpiä euroviisuvoittajia on ruotsalainen ABBA, jonka kansainvälinen ura käynnistyi "Waterloon" voitettua kilpailun vuonna 1974. Vuonna 1988 Sveitsiä edustanut kanadalainen Céline Dion nousi kansainväliseksi tähdeksi joitakin vuosia viisuvoittonsa jälkeen alettuaan laulaa englanniksi. Irlannin Johnny Logan on voittanut kilpailun kahdesti laulajana (1980 ja 1987) ja kerran säveltäjänä (1992), mutta ei siitä huolimatta ole saavuttanut kovin suurta kansainvälistä menestystä Euroviisujen ulkopuolella. Vuonna 2019 Alankomaiden edustaja Duncan Laurence voitti kilpailun ja hänen edustuskappaleensa "Arcade" nousi kuuluisuuteen kilpailun jälkeen ja saavutti miljardin striimauksen rajan. Vuonna 2021 italialainen yhtye Måneskin voitti kilpailun ja nousi kansainväliseksi menestykseksi. Vuonna 2022 Armenian edustajan Rosa Linnin kappaleesta "Snap" tuli maailmanlaajuinen viraali-ilmiö ja kappale on saavuttanut runsaasti striimauksia. 

Muita kansainvälisesti tunnetuimpia Euroviisuihin osallistuneita artisteja ovat muun muassa Cliff Richard, Olivia Newton-John, Julio Iglesias, Baccara, Lara Fabian, The Shadows, Nana Mouskouri, Sandie Shaw, Toto Cutugno, Alla Pugatšova, t.A.T.u., Las Ketchup, DJ Bobo, Patricia Kaas, Andrew Lloyd Webber, Blue, Engelbert Humperdinck, Cascada, Bonnie Tyler, Darude, Little Big, Flo Rida, The Rasmus ja LUM!X.

Euroviisujen viralliset valvojat

pienois|pysty|Jon Ola Sand toimi Euroviisujen päävalvojana vuosina 2011–2020.
Vuodesta 1964 on kilpailupaikalla äänestystä valvonut EBU:n virallinen valvoja.

 Maa Nimi Vuodet  Rolf Liebermann 1956  Miroslav Vilček 1964–1965  Clifford Brown 1966–1977  Frank Naef 1978–1992  Christian Clausen 1993–1995 Christine Marchal-Ortiz 1996, 1998–2002 Marie-Claire Vionnet 1997  Sarah Yuen 2003  Svante Stockselius 2004–2010  Jon Ola Sand 2011–2020  Martin Österdahl 2021–2025  Martin Green 2025–Lähde:

 Sloganit 

Vuosien 2002–2023 kilpailuissa oli käytössä joka vuosi vaihtuva slogan. Vuoden 2024 kilpailusta alkaen tullaan pysyvänä sloganina käyttämään vuoden 2023 kilpailussa käytettyä "United By Music".
 Vuosi  Kaupunki  Slogan 2002   Tallinna  A Modern Fairytale 2003   Riika  A Magical Rendez-vous 2004   Istanbul  Under the Same Sky 2005   Kiova  Awakening 2006   Ateena  Feel the Rhythm 2007   Helsinki  True Fantasy 2008   Belgrad  Confluence of Sound 2009   Moskova  2010   Oslo  Share the Moment 2011   Düsseldorf  Feel Your Heart Beat 2012   Baku  Light Your Fire 2013   Malmö  We Are One 2014   Kööpenhamina  #JoinUs 2015   Wien  Building Bridges2016   Tukholma  Come Together2017   Kiova  Celebrate Diversity2018   Lissabon  All Aboard!2019   Tel Aviv  Dare to Dream2020  Rotterdam Open Up20212022   Torino  The Sound of Beauty2023   Liverpool United By Music2024   Malmö2025   Basel2026   Wien

 Euroviisujen voittajat 

+ Vuosi  Paikka  Voittaja Maa  Laulu  Esittäjä 1956   Lugano   Sveitsi  ”Refrain”  Lys Assia 1957   Frankfurt am Main   Alankomaat  ”Net als toen”  Corry Brokken 1958   Hilversum   Ranska  ”Dors, mon amour”  André Claveau 1959   Cannes   Alankomaat  ”Een beetje”  Teddy Scholten 1960   Lontoo   Ranska  ”Tom Pillibi”  Jacqueline Boyer 1961   Cannes   Luxemburg  ”Nous les amoureux”  Jean-Claude Pascal 1962   Luxemburg   Ranska  ”Un premier amour”  Isabelle Aubret 1963   Lontoo   Tanska  ”Dansevise”  Grethe & Jørgen Ingmann 1964   Kööpenhamina   Italia  ”Non ho l’età”  Gigliola Cinquetti 1965   Napoli   Luxemburg  ”Poupée de cire, poupée de son”  France Gall 1966   Luxemburg   Itävalta  ”Merci, Chérie”  Udo Jürgens 1967   Wien   Iso-Britannia  ”Puppet on a String”  Sandie Shaw 1968   Lontoo   Espanja  ”La, la, la”  Massiel 1969Vuonna 1969 voitto jaettiin neljän maan kesken, koska säännöissä ei mainittu tasapeliä.   Madrid   Espanja  ”Vivo cantando”  Salomé  Ranska  ”Un jour, un enfant”  Frida Boccara  Alankomaat  ”De troubadour”  Lenny Kuhr  Iso-Britannia  ”Boom Bang-a-Bang”  Lulu 1970   Amsterdam   Irlanti  ”All Kinds of Everything”  Dana 1971   Dublin   Monaco  ”Un banc, un arbre, une rue”  Séverine 1972   Edinburgh   Luxemburg  ”Après toi”  Vicky Leandros 1973   Luxemburg   Luxemburg  ”Tu te reconnaîtras”  Anne-Marie David 1974   Brighton   Ruotsi  ”Waterloo”  ABBA 1975   Tukholma   Alankomaat  ”Ding-a-dong”  Teach-In 1976   Haag   Iso-Britannia  ”Save Your Kisses for Me”  Brotherhood of Man 1977   Lontoo   Ranska  ”L’oiseau et l’enfant”  Marie Myriam 1978   Pariisi   Israel  ”A-Ba-Ni-Bi”  Izhar Cohen & Alphabeta 1979   Jerusalem   Israel  ”Hallelujah”  Gali Atari & Milk and Honey 1980   Haag   Irlanti  ”What’s Another Year?”  Johnny Logan 1981   Dublin   Iso-Britannia  ”Making Your Mind Up”  Bucks Fizz 1982   Harrogate   Saksa  ”Ein bißchen Frieden”  Nicole 1983   München   Luxemburg  ”Si la vie est cadeau”  Corinne Hermès 1984   Luxemburg   Ruotsi  ”Diggi-loo diggi-ley”  Herreys 1985   Göteborg   Norja  ”La det swinge”  Bobbysocks 1986   Bergen   Belgia  ”J’aime la vie”  Sandra Kim 1987   Bryssel   Irlanti  ”Hold Me Now”  Johnny Logan 1988   Dublin   Sveitsi  ”Ne partez pas sans moi”  Céline Dion 1989   Lausanne   Jugoslavia  ”Rock Me”  Riva 1990   Zagreb   Italia  ”Insieme: 1992”  Toto Cutugno 1991   Rooma   Ruotsi  ”Fångad av en stormvind”  Carola 1992   Malmö   Irlanti  ”Why Me?”  Linda Martin 1993   Millstreet   Irlanti  ”In Your Eyes”  Niamh Kavanagh 1994   Dublin   Irlanti  ”Rock ’n’ Roll Kids”  Paul Harrington & Charlie McGettigan 1995   Dublin   Norja  ”Nocturne”  Secret Garden 1996   Oslo   Irlanti  ”The Voice”  Eimear Quinn 1997   Dublin   Iso-Britannia  ”Love Shine a Light”  Katrina and the Waves 1998   Birmingham   Israel  ”Diva”  Dana International 1999   Jerusalem   Ruotsi  ”Take Me to Your Heaven”  Charlotte Nilsson 2000   Tukholma   Tanska  ”Fly on the Wings of Love”  Olsen Brothers 2001   Kööpenhamina   Viro  ”Everybody”  Tanel Padar, Dave Benton & 2XL 2002   Tallinna   Latvia  ”I Wanna”  Marie N 2003   Riika   Turkki  ”Everyway That I Can”  Sertab Erener 2004   Istanbul   Ukraina  ”Wild Dances”  Ruslana 2005   Kiova   Kreikka  ”My Number One”  Helena Paparizou 2006   Ateena   Suomi  ”Hard Rock Hallelujah”  Lordi 2007   Helsinki   Serbia  ”Molitva” (Молитва)  Marija Šerifović 2008   Belgrad   Venäjä  ”Believe”  Dima Bilan 2009   Moskova   Norja   ”Fairytale”  Alexander Rybak  2010   Oslo   Saksa  ”Satellite”  Lena Meyer-Landrut 2011   Düsseldorf   Azerbaidžan  ”Running Scared”  Ell & Nikki 2012   Baku   Ruotsi  ”Euphoria”  Loreen 2013   Malmö   Tanska  ”Only Teardrops”  Emmelie de Forest 2014   Kööpenhamina   Itävalta  ”Rise Like a Phoenix”  Conchita Wurst 2015   Wien  Ruotsi ”Heroes”  Måns Zelmerlöw2016   Tukholma  Ukraina  ”1944”  Jamala2017   Kiova   Portugali  ”Amar pelos dois” Salvador Sobral2018   Lissabon   Israel ”Toy” Netta Barzilai2019   Tel Aviv   Alankomaat ”Arcade” Duncan Laurence2020  Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi2021   Rotterdam   Italia ”Zitti e buoni” Måneskin2022   Torino  Ukraina  ”Stefania” (Стефанiя)  Kalush Orchestra2023   Liverpool   Ruotsi  ”Tattoo”  Loreen2024   Malmö   Sveitsi  ”The Code”  Nemo2025   Basel    Itävalta "Wasted Love"  JJ

Vuoden 2020 Euroviisut jouduttiin perumaan koronaviruksen takia. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Euroviisut peruttiin kisojen historian aikana. Euroviisujen isäntämaa olisi ollut Alankomaat.

Vuoden 2025 jälkeen kaksi menestyneintä maata ovat Irlanti ja Ruotsi, jotka kummatkin ovat  voittaneet seitsemän kertaa. Luxemburgilla on viisi voittoa, kuten myös Alankomailla, Isolla-Britannialla ja Ranskalla, joiden voitoista yksi on jaettu neljän maan kesken. Eniten toisia sijoja, 16 kappaletta, on Isolla-Britannialla.

 Voittoa vailla olevien maiden parhaat sijoitukset 

 Paras sijoitus  Maa  Viimeisin kerta Esittäjä  Laulu  Vuosi 2. (2 kertaa)   Islanti  Yohanna  ”Is It True?”  2009 2. (2 kertaa)   Malta  Chiara  ”Angel”  2005 2.   Kroatia  Baby Lasagna  ”Rim tim tagi dim”  2024 2.   Kypros  Eleni Foureira  ”Fuego”  2018 2.   Bulgaria  Kristian Kostov  ”Beautiful Mess”  2017 2.   Australia  Dami Im  ”Sound of Silence”  2016 2.   Puola  Edyta Górniak  ”To nie ja!”  1994 3. (2 kertaa)   Romania  Paula Seling & Ovi  ”Playing with Fire”  2010 3.   Moldova  SunStroke Project  ”Hey, Mamma!”  2017 3.   Bosnia ja Hertsegovina  Hari Mata Hari  ”Lejla”  2006 4. (2 kertaa)   Armenia  Aram Mp3  ”Not Alone”  2014 4.   Unkari  Friderika Bayer  ”Kinek mondjam el vétkeimet?”  1994 5.   Albania  Rona Nishliu  ”Suus”  2012 6.   Tšekki  Mikolas Josef  ”Lie to Me”  2018 6.   Valko-Venäjä  Koldun  ”Work Your Magic”  2007 6.   Liettua  LT United  ”We Are the Winners”  2006 7. (2 kertaa)   Slovenia  Nuša Derenda  ”Energy”  2001 7.  Pohjois-MakedoniaTamara Todevska ”Proud” 2019 9. (2 kertaa)   Georgia  Eldrine  ”One More Day”  2011 13.   Montenegro  Knez  ”Adio”  2015 18.   Slovakia  Marcel Palonder  ”Kým nás máš”  1996 18.   Marokko  Samira Saïd  ”Bitaqat hob”  1980 19.  San Marino Serhat ”Say Na Na Na” 2019 SF 12.   Andorra  Anonymous  ”Salvem el món (Let's Save the World)”  2007

 Maiden ensiesiintymiset 

pienois|Maiden ensimmäinen osallistuminen Eurovision laulukilpailuihin: 1950-luku (punaisella), 1960-luku (oranssilla), 1970-luku (keltaisella), 1980-luku (vihreällä), 1990-luku (vaaleansinisellä), 2000-luku (tummansinisellä), 2010-luvulla (violetilla).

pienois|Euroviisuihin osallistuneiden maiden määrä 1956–2006.

 Vuosi  Nr Valtio  Esittäjä Kappale Käännös Osallistumisia 1956 1  Jetty Paerl ”De vogels van Holland” Hollannin linnut 62 2  Lys Assia ”Refrain” Kertosäe 62 3  Fud Leclerc ”Messieurs les noyés de la Seine” Seineen hukkuneet herrat 63 4  Walter Andreas Schwarz ”Im Wartesaal zum großen Glück” Odotushuoneessa suuren onnen toivossa 65 5  Mathé Altéry ”Le temps perdu” Kadonnut aika 64 6  Michèle Arnaud ”Ne crois pas” Älä luule 37 7  Franca Raimondi ”Aprite le finestre” Avatkaa ikkunat 47 1957  8  Patricia Bredin ”All” Kaikki 64 9  Bob Martin ”Wohin, kleines Pony?” Minne, pikku poni? 54 10  Birthe Wilke & Gustav Winckler ”Skibet skal sejle i nat” Laiva lähtee tänä yönä 50 1958 11  Alice Babs ”Lilla stjärna” Pieni tähti 61 1959  12  Jacques Pills ”Mon ami Pierrot” Ystäväni Pierrot 24 1960 13  Nora Brockstedt ”Voi voi” Voi, voi 60 1961 14  Conchita Bautista ”Estando contigo” Ollessani kanssasi 61 15  Laila Kinnunen ”Valoa ikkunassa” − 55 16  Jugoslavia† Ljiljana Petrović ”Neke davne zvezde” Jotkin kaukaiset tähdet 27 1964 17  António Calvário ”Oração” Rukous 53 1965 18  Butch Moore ”Walking the Streets in the Rain” Kävelen kaduilla sateessa 55 1971 19  Joe Grech ”Marija l-Maltija” Maltatar Marija 34 1973 20  Ilanit ”Ey sham” Jossain 44 1974 21  Marinella ”Krasi, thalassa ke t'agori mou” Viini, meri ja poikaystäväni 42 1975 22  Semiha Yankı ”Seninle bir dakika” Yksi minuutti kanssasi 34 1980 23  Samira Saïd ”Bitaqat hob” Rakkausviesti 1 1981 24  Island ”Monika” − 38 1986 25  ICY ”Gleðibankinn” Ilopankki 34 1993 26  1X Band ”Tih deževen dan” Hiljainen sadepäivä 27 27  Fazla ”Sva bol svijeta” Koko maailman tuska 19 28  Put ”Don't Ever Cry” Älä koskaan itke 27 1994 29  Silvi Vrait ”Nagu merelaine” Kuin meren aalto 27 30  Dan Bittman ”Dincolo de nori” Pilvien tuolla puolen 22 31  Martin Ďurinda & Tublatanka ”Nekonečná pieseň” Päättymätön laulu 7 32  Ovidijus Vyšniauskas ”Lopšinė mylimai” Tuutulaulu pikkuiselle 22 33  Friderika Bayer ”Kinek mondjam el vétkeimet?” Kenelle kertoisin syntini? 17 34  Judif ”Vetšnyj strannik” Ikuinen vaeltaja 23 35  Edyta Górniak ”To nie ja!” Se en ollut minä! 24 1998 36  Vlado Janevski ”Ne zori, zoro” Älä nouse, aamu 21 2000 37  Brainstorm ”My Star” Minun tähteni 22 2003 38  Oleksandr ”Hasta la Vista” Näkemiin 17 2004  39  Alexandra & Konstantin ”My Galileo” Minun Galileoni 16 40  Marta Roure ”Jugarem a estimar-nos” Leikitään rakastavamme toisiamme 6 41  Anjeza Shahini ”The Image of You” Kuva sinusta 18 42  Serbia ja Montenegro† Željko Joksimović & Ad Hoc Orchestra ”Lane moje” Rakkaani 2 2005 43  Zdob și Zdub ”Boonika Bate Doba” Mummo lyö rumpua 17 44  Kaffe ”Lorraine” − 14 2006 45  André ”Without Your Love” Ilman rakkauttasi 14 2007  46  Sopo Khalvaši ”Visionary Dream” Näkijän uni 14 47  Stevan Faddy ”Ajde, kroči” Tule, nouse ylös 12 48  Marija Šerifović ”Molitva” Rukous 14 49  Kabát ”Malá dáma” Pieni rouva 10 2008 50  Miodio ”Complice” Rikostoveri 12 51  Elnur & Samir ”Day After Day” Päivästä päivään 14 2015 52  Guy Sebastian ”Tonight Again” Tämä yö uudestaan 7

 Maiden edelliset osallistumiskerrat 

Vuoden 2026 Euroviisuihin osallistuu 35 maata. Seuraavassa luettelossa on epäaktiivisten jäsenmaiden viimeisimmät osallistumiskerrat:

 Maa Vuosi Esittäjä Kappale 2025Claude”C'est la vie”Melody"Esa diva"Væb"Róa"Emmy"Laika Party"Klemen"How Much Time Do We Have Left?" 2022Andrea”Circles” 2021Maniža”Russian Woman”  2019 Zena ”Like It” Joci Pápai ”Az én apám”  2016 Dalal Midhat-Talakić & Deenfeat. Ana Rucner & Jala ”Ljubav je”  2012 Can Bonomo ”Love Me Back” Max Jason Mai”Don't Close Your Eyes”  2009 Susanne Georgi”La teva decisió (Get a Life)”  2006 Séverine Ferrer”La coco-dance”  1980 Samira Saïd”Bitaqat hob”

 Maiden edelliset kerrat finaalissa 

Vuoden 2025 finaalissa kilpaili 26 maata.

Seuraavassa luettelossa on vuoden 2026 kilpailusta poisjääneiden sekä muiden maiden viimeisimmät kerrat finaalissa:

 Vuosi  Valtio  Esittäjä Kappale 2025Claude”C'est la vie”Melody"Esa diva"Væb"Róa" 2024  Baby Lasagna ”Rim tim tagi dim”  Bambie Thug ”Doomsday Blue”  Silia Kapsis ”Liar”  Teya Dora ”Ramonda”  Nutsa Buzaladze ”Firefighter”  Raiven ”Veronika” 2023  Gustaph ”Because of You”  Voyager ”Promise”  Vesna ”My Sister’s Crown”  Pasha Parfeny ”Soarele și luna” 2022  Nadir Rüstəmli ”Fade To Black”  WRS ”Llámame” 2021  Maniža ”Russian Woman”  Victoria ”Growing Up Is Getting Old” 2019  Tamara Todevska ”Proud”  Zena ”Like It” 2018  AWS ”Viszlát nyár” 2015  Knez ”Adio” 2012  Can Bonomo ”Love Me Back”  Maya Sar ”Korake ti znam” 1998  Katarína Hasprová ”Modlitba” 1980  Samira Saïd ”Bitaqat hob” 1979  Laurent Vaguener ”Notre vie c’est la musique”

 Maiden edelliset kerrat kärkikymmenikössä 

Kymmenen kärkeen sijoittuminen on Euroviisuissa merkityksellistä. Jokainen osallistujamaa antaa sekä raatien että yleisön äänestyksessä pisteitä kymmenelle parhaalle maalle. Semifinaaleista aina kymmenen parasta maata etenee finaaliin. Yhden semifinaalin aikana (2004–2007) finaaliin pääsi myös edellisvuoden kärkikymmenikkö.

 Vuosi  Valtio  Esittäjä Kappale2025  JJ ”Wasted Love”  Yuval Raphael ”New Day Will Rise”  Tommy Cash ”Espresso macchiato”  Kaj ”Bara bada bastu”  Lucio Corsi ”Volevo essere un duro”  Klavdia ”Asteromáta”  Louane ”Maman”  Shkodra Elektronike ”Zjerm”  Ziferblat ”Bird of Pray”  Zoë Më ”Voyage”2024  Baby Lasagna ”Rim tim tagi dim”  Bambie Thug ”Doomsday Blue”  Ladaniva ”Jako”  Iolanda ”Grito”2023  Käärijä ”Cha cha cha”  Alessandra ”Queen of Kings”  Gustaph ”Because of You”  Voyager ”Promise”  Vesna ”My Sister’s Crown” 2022  Sam Ryder ”Space Man”  Chanel ”SloMo”  Konstrakta ”In corpore sano”  Zdob și Zdub & Frații Advahov ”Trenulețul” 2021  Daði & Gagnamagnið ”10 Years”  Destiny ”Je me casse”  The Roop ”Discoteque”  Maniža ”Russian Woman” 2019  Duncan Laurence ”Arcade”  Tamara Todevska ”Proud”  Chingiz ”Truth” 2018  Eleni Foureira ”Fuego”  Michael Schulte ”You Let Me Walk Alone”  Rasmussen ”Higher Ground” 2017  Kristian Kostov ”Beautiful Mess”  Ilinca feat. Alex Florea ”Yodel It!”  Joci Pápai ”Origo” 2016  Michał Szpak ”Color of Your Life” 2015  Aminata ”Love Injected” 2012  Can Bonomo ”Love Me Back” 2011  Dino Merlin ”Love in Rewind”  Eldrine ”One More Day” 2007  Koldun ”Work Your Magic” 2001  Nuša Derenda ”Energy” 1988  Lara Fabian ”Croire” 1978  Caline & Olivier Toussaint ”Les jardins de Monaco”

 Katso myös 
 OGAE
 Suomi Eurovision laulukilpailussa
 Kielet Eurovision laulukilpailussa
 Lasten Eurovision laulukilpailu
 American Song Contest
 Eurovision tanssikilpailu
 Eurovision Aasian-laulukilpailu
 Eurovision Young Musicians
 Turkvision laulukilpailu

 Lähteet 
 Verkkoversio

 Viitteet 

 Kirjallisuutta 







 Aiheesta muualla 

 Eurovision laulukilpailun viralliset sivut 
 Euroviisut tietosivu 
 Ylen Suomen euroviisukarsintojen sivut
 Yle Elävä arkisto: Euroviisut (Suomen kilpailukappaleita ja karsittuja esityksiä videoina)
 Kansainvälinen OGAE-euroviisuklubi 
 EscToday, epävirallinen uutissivusto 
 EFR12 Radio, Viralliset verkkosivut Eurovision radio 
 Viisukuppila, Suomalainen uutissivusto ja keskustelupalsta


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit