Kehrääjä

Kehrääjä (Caprimulgus europaeus) on kehrääjien (Caprimulgidae) lintuheimoon kuuluva laji. Se on tämän heimon ainoa edustaja laajoilla alueilla Euroopassa ja Aasiassa. 

 Koko ja ulkonäkö 
Kehrääjä on jokseenkin räkättirastaan kokoinen. Pitkä pyrstö ja pitkät, leveäpäiset siivet. Pää suuri. Höyhenet pehmeitä, harmaita ja ruosteenruskeita. Naamioväri erittäin hyvä, ei juurikaan liiku päiväsaikaan. Nokka on erittäin pieni mutta aukeaa suureksi. Koiraalla käsisiivellä ja pyrstön kulmissa selkeät valkoiset täplät. Pituus 24–28 cm, siipien kärkiväli 52–59 cm, paino 56–85 g.

Kehrääjän soidinääni on omalaatuinen - pitkä monotoninen , joka voi jatkua jopa tuntikausia. Normaalisti pitkiä sarjoja, jotka koostuvat vain parista äänenkorkeudesta. Koiras läpsyttää siipiään kovaäänisesti soidintaessaan. Kutsuäänenä sammakkomainen ”kruik”-kurahdus.

Vanhin suomalainen rengastettu kehrääjä on ollut 10 vuotta ja 24 päivää vanha. Euroopan vanhin kehrääjä on ollut brittiläinen vähintään 11 vuotta ja 11 kuukautta vanha lintu.

 Levinneisyys 
Kehrääjä on muuttolintu, joka pesii Euroopassa ja Aasiassa ja talvehtii Itä- ja Etelä-Afrikan savanneilla. Laji pesii lähes koko Euroopassa pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Idässä sen esiintymisalue ulottuu Kiinan länsiosiin. Maailmanlaajuiseksi kannaksi arvioidaan 3–6 miljoonaa yksilöä.

Suomessa kehrääjiä esiintyy Etelä- ja Keski-Suomessa. Kevätmuutto kestää toukokuusta kesäkuuhun ja syysmuutto elokuusta lokakuuhun. Suomen pesimäkannan kooksi arvioitiin vuosina 2019–2024 keskimäärin 9 600 paria (8 000 – 11 000 paria). Sen Suomen-kanta on seitsenkertaistunut vuodesta 1980 vuoteen 2024. Laji luokiteltiin aiemmin silmälläpidettäväksi, mutta vuodesta 2010 lähtien se on ollut elinvoimainen.

 Kehrääjän pesimäkannat Suomessa kolmena eri Euroopan unionin raportointikautena 2008–2024 Raportointikausi  Minimi  Keskimäärin  Maksimi  2008–2012  3 000     5 000  2013–2018  5 000  6 000  7 000 2019–2024  8 000  9 600  11 000

Kehrääjä on Suomessa rauhoitettu. Ympäristöministeriön asetuksella rauhoitettujen eläinten ja kasvien arvoista (243/2025) Suomen rauhoitetuille eläimille on määritelty arvo. Kehrääjän arvo on 170 euroa.

 Elinympäristö 
Kehrääjä pesii kuivilla ja harvapuustoisilla männikköseuduilla. Se viihtyy hakkuuaukeiden, soiden ja kallionlakimänniköiden läheisyydessä.

 Lisääntyminen 
Kehrääjä ei rakenna pesää vaan munii munansa maahan. Muninta alkaa tavallisesti kesäkuun puoliväliin mennessä. Pohjaväriltään vaaleita, tummin kiemuraisin suojavärityksen antavin juovin kuvioituja munia on yleensä 2, joskus 3. Sekä koiras että naaras hautovat, naaras kuitenkin enemmän. Haudonta-aika on noin 2½ viikkoa. Poikasia ruokkivat molemmat emot. Poikaset osaavat auttavasti lentää 2-viikkoisina, kunnolla 4−5-viikkoisina. Kehrääjä on sukukypsä 1-vuotiaana.

 Ravinto 
Kehrääjä syö yöperhosia ja muita yöllä lentäviä hyönteisiä. Jos on sateinen sää eivätkä hyönteiset lennä, se voi vaipua horrokseen säästäen näin energiaa.

 Lähteet 

Kirjallisuutta



 Aiheesta muualla
ITIS: Caprimulgus europaeus 

Luokka:Kehrääjät