Haukivuori

Haukivuori on Etelä-Savossa sijainnut entinen Suomen kunta. Kunnassa asui vuonna 2006 noin 2 300 ihmistä, ja sen pinta-ala oli 505,11 km², josta 108,07 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli noin 5,8 asukasta/km². Haukivuoren kunta liitettiin Mikkelin kaupunkiin 1. tammikuuta 2007.

Haukivuoren naapurikunnat olivat Kangasniemi, Mikkeli, Pieksämäki ja Virtasalmi. Kunnan halki kulkevat Savon rata ja kantatie 72. Rautatieasema sijaitsee keskustaajamassa eli Asemankylässä. Tiilikirkon on suunnitellut Veikko Larkas 1951. 

Kunnan alueella oli osittain Puulan koillispuolella ja siihen Mäntyharjun reittiä Rauhasalmen, Rauhajärven ja Läsäkosken kautta laskeva Kyyvesi, jonka rannalla ovat sekä Haukivuoren kirkko että Asemanseudun taajama hieman sen pohjoispuolella. Saksalanharju on ainakin poikkeuksellisen suuri, paikallisen käsityksen mukaan Euroopan suurin drumliinityyppinen harju eli kivisydäminen harjumainen moreenimuodostuma. Joka tapauksessa se on arvokas maisemakokonaisuus. Kyyveden pohjoispuolella sijaitsevat Nykälänjoen Nykälänkosket, joihin yhdistyy 1800-luvulta peräisin oleva Koskentila, on perho- ja yleensäkin vapaa-ajan kalastuspaikka.

Rajasuolla, ilmeisesti Pieksämäen Virtasalmeen rajoittuvalla turvesuolla, järjestetään kesäisin suolentopallon maailmanmestaruuskisat. 

Haukivuoren nimikkoruokia ovat tappaiskeitto ja puolukkavelli. Kolmanneksi pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla keskikesän helleruoka sevokas, kokkopiimän ja talkkunajauhon sekoitus.

Historia
Haukivuori on ollut asutettuna keskiajan lopulta lähtien. 1570-luvulla kylä oli Suur-Savon vauraimpia, ja siksi Haukivuorta ehdotettiinkin uuden Haukivuori-Pieksämäen seurakunnan pääpaikkakunnaksi ja -kirkonkyläksi. Keskus sijoitettiin kuitenkin nykyiselle Pieksämäelle, sillä Haukivuori oli pitäjään nähden syrjässä.
Vuonna 1873 Haukivuori erotettiin kokonaan itsenäiseksi kunnaksi.

Haukivuoren puukirkko rakennettiin 1790-luvulla, mutta se paloi sähkövian takia vuonna 1949. Uusi Veikko Larkaksen suunnittelema tiilikirkko valmistui vuonna 1951. 

Haukivuoren kunnan hallinto siirrettiin 1950-luvun alussa kirkolta Asemankylälle. Kunnan väkiluku oli tuolloin suurimmillaan eli noin 5 600 asukasta.

Kyliä
Asemankylä, Kantala, Kirkonkylä, Nykälä, Häkkilä, Pitkäaho, Moilala, Pohjalahti, Sarselinkylä, Saksala, Tervalahti, Tuliniemi, Taipale

Palvelut
Asemankylällä on julkisten peruspalveluiden (kuten peruskoulu ja terveysasema) ohella muun muassa ruokakauppa, postipiste, apteekki, seurakuntatalo, kone-, urheilu-, koru- ja kelloliike, ravintola ja parturi-kampaamoita. Hauki-Halli tarjoaa liikuntamahdollisuuksia lentopallosta punttisaliin.

Nykälän kylässä toimi ala-aste kevääseen 2009 asti ja kesäisin kauppa ja kyläbaari. Kyläkauppa ja baaritoiminta loppui vuonna 2006. Kantalassa toimi ala-aste lukuvuoteen 2006-07 asti. Rautatieasema ja kyläkauppa on lakkautettu jo aiemmin. Kirkonkylällä sijaitsee Haukivuoren kirkko, Haukivuoren kotiseutumuseo ja joitakin majoituspalveluja. Pienemmillä kylillä palveluja on hyvin vähän.

Koulut
Haukivuoren pitäjän alueen ainoa peruskoulu on Haukivuoren yhtenäiskoulu. Alakoulu ja yläkoulu sijaitsevat nykyisin samassa remontoidussa koulurakennuksessa. Luokat 1-4 sijaitsevat uudessa siivessä, muut luokat 5-9 opiskelevat vanhan yläaste-lukion remontoiduissa tiloissa. Nykälän koulu lakkautettiin vuonna 2009, Kantalan koulu vuonna 2007 ja Haukivuoren lukio vuonna 2011.

 Liikenneyhteydet 
Haukivuoren rautatieasemalta oli aiemmin junayhteydet Kouvolan ja Pieksämäen suuntiin. Pika- ja InterCity-junat pysähtyivät kumpaankin suuntaan noin viisi kertaa vuorokaudessa, mutta junat lopettivat Haukivuorella pysähtymisen 11. elokuuta 2014.

Haukivuorelaiset kampanjoivat useasti ja näkyvästi junaliikenteen säilymisen puolesta, mutta tästä huolimatta junaliikenne Haukivuoren asemalta lopetettiin 11.8.2014.

Haukivuorelta on arkipäivisin muutama säännöllinen vakiolinja-autovuoro Mikkeliin ja Pieksämäelle/Kuopioon. Maanteitse etäisyys Haukivuoren ja Mikkelin keskustojen välillä on noin 41 kilometriä. Ajoaika maanteitse Haukivuorelta Helsinkiin Lahden kautta on noin kolme tuntia olosuhteista riippuen.

Urheiluseuroja 
 Haukivuoren Kisailijat (HaKi)
 Haukivuoren Naisvoimistelijat (HNV)
 Haukivuoren Pallo (HaPa)
 Haukivuoren Salibandy (HaSaBa)
 Haukivuoren Tuisku
 Kalvitsan Urheilijat
 Kantalan Kisa

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
Hirvonen, Helena ym.: Elämää Kyyveden kahta puolen: Haukivuoren historia. Haukivuoren kotiseutuyhdistys, 2012. .
Petri P. Pentikäinen, Saku Niilo-Rämä: Kyyvesi - Järvemme kirja, 2019. 

 Aiheesta muualla 

Haukivuoren kotisivut
Suolentopallo 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit