Eckerö

Eckerö on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan saaristossa heti Manner-Ahvenanmaan länsipuolella. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on merialueita ja  km² sisävesiä. Väestötiheys on  asukasta/km². Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja  prosenttia sen asukkaista on ruotsinkielisiä.

Eckerön vaakunan suunnitteli Matts Dreijer ja se vahvistettiin vuonna 1952.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980, s. 156. Otava 1979, Helsinki.

 Maantiede ja luonto 
Eckerön pääsaari on pinta-alaltaan Ahvenanmaan saarista kolmanneksi suurin ja koko Suomen merialueiden saarista seitsemänneksi suurin heti Lemlandin pääsaaren jälkeen. Pienempiä saaria ja luotoja, joista suurin osa on asumattomia, on kaikkiaan parisataa.Suomen merialueiden sata suurinta saarta. Suomen Kuvalehti 24B/15.6.1987, s. 64. Pinnanmuodoiltaan Eckerön alue on alavaa ja korkeuserot ovat vähäisiä. Maisemakuvaa luonnehtivat toisaalta laajat kalliopaljastumat, toisaalta lähes lehtomaisen rehevät metsiköt.

Eckerön keskuspaikka on Storby, joka on Ahvenanmaan suurimpia maaseututaajamia. Etäisyys Maarianhaminaan on noin 35 kilometriä. Ainoa naapurikunta on Hammarland idässä; Hammarlandiin kuuluu myös saaristo Eckerön länsipuolella. Storbyhyn päättyvä päätie 1 ylittää Eckerön ja Hammarlandin rajalla Marsundin salmen. Eckerön satamasta pääsee Eckerö Linjenin laivalla Ruotsiin Grisslehamniin; Eckerö on Suomen neljänneksi vilkkain ulkomaanliikenteen matkustajasatama. 

Eckerössä sijaitsee yksitoista järveksi luokiteltua vakavettä, joista laajimmat ovat Inre fjärden, Kråkskärsfjärden ja Insundet.Eckerö. Järviwiki. Viitattu 24.6.2021. Eckerön järvet ovat Suomen läntisimpiä järviä, kaikkein läntisin on kahden hehtaarin laajuinen Krogarviken.Inre fjärden (94.210.1.002). Järviwiki. Viitattu 1.7.2021.

Eckerön kunnan alueelta on tavattu erittäin harvinainen taarna, jonka kasvupaikkoja on koko Suomen alueella tiedossa vain muutamia. Kunnassa esiintyy melko runsaslukuisena muualla Suomessa harvinainen tyrni.

 Kylät 
Eckerössä on seitsemän kylää: Björnhuvud, Finbo, Kyrkoby, Marby, Storby, Torp ja Överby.

Historia
pienoiskuva|vasen|Eckerön kirkko
Eckerön kirkonkylän alueelta on löydetty useita kivikautisia hautakumpuja; tuolloin seutu kohosi merenpinnan yläpuolelle. Kyseessä ei kuitenkaan ole ollut vakituinen asutus, vaan lännestä saapuneiden hylkeenpyytäjien tilapäinen oleskelu. Pysyvä asutus Eckeröhön syntyi niin ikään lännestä käsin, oletettavasti rautakauden loppupuolella.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 1: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, kuntaosio s. 103–108. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1967.

Eckerön keskiaikainen harmaakivikirkko on rakennettu vuosien 1380–1420 välillä 

Kun valtakuntaan järjestettiin postilaitos 1630-luvulla, kaikki seudun miehet toimivat postintalonpoikina kuljettaen postia ja matkustajia veneillään Ruotsin Grisslehamniin ja takaisin. Talonpojat oli jaettu kahdeksaan ruotuun, jotka hoitivat kuljetukset vuoroittain. Sota-aikoina eckeröläiset talonpojat kuljettivat postia ja sotaväkeä niin paljon, että heidät oli vapautettu varsinaisesta sotapalveluksesta. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Eckerössä oli 68 veroa maksavaa talonpoikaa, joten väkiluku lienee ollut tuolloin 400:n tienoilla.

Eckerö mainittiin Hammarlandin kappelina jo vuonna 1427. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1879.Otavan iso tietosanakirja, osa 2. Helsinki: Otava, 1962 (2. painos).

Eckerön kunnasta on 1900-luvun alussa käytetty suomenkielisissä yhteyksissä nimeä EkkerööDoria.fi, s. 18. Viitattu 2.8.2011 tai Ekkerö.Pieni Tietosanakirja, s. 708. Viitattu 2.8.2011

 Elinkeinoelämä 
Turismi on Eckerön merkittävimpiä elinkeinoja. Eckerö on yksi Pohjoismaiden aurinkoisimpia paikkoja aurinkotunneissa mitattuna. Kunnassa sijaitsee useita hotelleja, matkakoteja, ravintoloita, kahviloita, mökkikyliä ja uimarantoja. Eckerö on kesäisin erityisesti suosittu leirintämatkailijoiden kohde. Kunnassa sijaitsee peräti viisi leirintäaluetta.

Ylivoimaisesti suurin yhteisöveron maksaja on Rederiaktiebolaget Eckerö, joka maksoi vuonna 2016 yli kaksi miljoonaa euroa. Sitä seuraavat kalanviljelyä harjoittava Storfjärdens Fisk Ab ja lämpö-, vesijohto- ja ilmastointiasennuksia tekevä Gripenbergs VVS Ab.

 Väestönkehitys 
Koko kunta
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 vallinneen tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2016 lopussa Eckerössä oli 948 asukasta, joista 387 asui taajamassa, 531 haja-asutusalueilla ja 30:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Eckerön taajama-aste on 42,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Storby. Kunnan keskuspaikka Överby ei ole taajama.

 Hallinto 
Eckerön kunnanvaltuusto koostuu 11 kunnanvaltuutetusta. Vuoden 2023 kuntavaaleissa valitun valtuuston valtuutetuista kahdeksan valittiin Samarbetslistan i Eckerö -listalta, kaksi valittiin maltillisten listalta ja yksi valittiin Engagerade seniorer i Eckerö r.f.:n listalta.

 Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Eckerössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Eckerö församling

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Eckerön alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta 

 Palvelut 
Eckerön koulua Storbyssä kävi 47 lasta luokilla 1–6 lukuvuonna 2023–2024.

Maarianhaminan apteekki ylläpitää lääkekaappia Berghamnin lauttaterminaalissa. Sieltä saa käsikauppalääkkeitä.

Terveydenhoitajan vastaanotto Storbyssä toimii vain ajanvarauksella, päivystys on Maarianhaminassa.

 Nähtävyyksiä 
pienoiskuva|Eckerön posti- ja tullitalo
Eckerön kunnan länsirannalla Storbyssä sijaitsee Carl Ludvig Engelin suunnittelema mahtipontinen Posti- ja tullitalo, joka valmistui Tukholmasta Turkuun johtaneen ns. Suuren Postitien etapiksi vuonna 1828. Lähellä postitaloa on vuonna 1946 pystytetty postinkuljettajien muistomerkki. Postitie jatkui Eckerön saaren poikki ja Marsundin salmen yli Hammarlandin puolelle.

Eckerössä sijaitsee myös Ahvenanmaan suurin rakennus Eckeröhallen, jossa järjestetään paitsi urheilutapahtumia myös konsertteja, messuja ja muita suuria yleisötapahtumia.

Muita nähtävyyksiä:
 Eckerön kirkko
 Ahvenanmaan metsästys- ja kalastusmuseo
 Labbasin kotiseutu- ja pankkimuseo
 Storbyn juhannussalko on maailman suurimpia

 Kulttuuri 
 Murre 
Eckerön alue on historiallisesti ruotsinkielistä aluetta. Eckerön ruotsinkielinen murre luetaan ahvenanmaanruotsin Länsi-Ahvenanmaan murteisiin. Ahvenanmaa muodostaa linkin Suomen ruotsalaismurteista Uplannin ja Sörmlannin murteisiin. Manner-Ahvenanmaalla puhuttu Länsi-Ahvenanmaan murre, erityisesti Eckerön murre, on lähimpänä Uplannin murteita. 

 Ruokakulttuuri 
Eckerön pitäjäruoaksi äänestettiin 1980-luvulla mannaryynistä leivottu ja kardemummalla maustettu pannukakku.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat,  s. 10. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Katso myös 
 Luettelo Eckerön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Eckerön kunnan suomenkieliset kotisivut. 
 Eckerön avainluvut. Tilastokeskus.


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit