Keuruu

Keuruu, aikaisemmin Keuru<ref>Iso tietosanakirja, artikkeli Keuru</ref> () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa 60 kilometriä Jyväskylästä länteen. Kaupungissa asuu noin  henkeä, minkä lisäksi Keuruulla on runsaasti loma-asutusta.

 Maantiede ja luonto 
Keuruun naapurikunnat ovat Jämsä, Multia, Mänttä-Vilppula, Petäjävesi, Virrat ja Ähtäri. Naapurikunnista Ähtäri kuuluu Etelä-Pohjanmaahan, Virrat ja Mänttä-Vilppula Pirkanmaahan ja muut Keski-Suomeen.

Valtatie 23 halkaisee itä–länsi-suunnassa kaupungin, etelästä tulee kantatie 58. Keuruulla on kolme rautatieasemaa: Haapamäen rautatieasema on useiden rataosuuksien risteysasema Keuruun länsiosassa ja Keuruun rautatieasema sijaitsee kaupungin keskustassa Haapamäki–Jyväskylä-radan varrella. Pihlajaveden rautatieasema sijaitsee rataosalla Haapamäki–Seinäjoki.

Keuruu on maastoltaan mäkinen ja metsäinen kunta, jonka luonnossa heijastuu Suomenselän läsnäolo. Keuruulla on paljon järviä ja myös soita. Keuruun kirkonkyläkin sijaitsee vesistön äärellä. Keuruun pinta-alasta vettä on hieman yli kymmenesosa. Suurin järvi on Keurusselkä ja siihen kuuluva Ukonselkä.

Keuruun alueella on kokonaan tai osittain yhdeksän Natura-kohdetta: Hirvijärvi, Huhkojärven pitkä ja kapea rotkojärvi, Pihlajavesi ja yläjuoksun pienvedet, saukon ja taimenen suosima Pihlajaveden reitti, Raiskin metsät, Siipikangas, Tuomistonjoki, Vesilahdensuo–Kurkisuo ja Syrjäharju.

 Keuruun keskustaajaman osat 
Loila, Suojärvi, Suolahti, Kurkiniemi, Ketvelniemi, Kivelä, Keuruunkylä, Pappilanniemi, Nyyssänniemi, Otava, Mustasaari, Melonsaari

 Kylät 
Etelä-Keuruu, Haapamäki, Jukojärvi, Liesjärvi, Pihlajavesi, Valkealahti, Ampiala, Karimo, Kivijärvi, Lavikko, Riiho, Lihjamo, Kaleton, Pohjoislahti, Asunta, Manniskylä

 Historia 
Keuruun pitäjä perustettiin vuonna 1652. Tätä aikaisemmin se oli Ruoveden kappeliseurakunta nimellä Lapinsalmi vuodesta 1628. Sittemmin Multia ja Pihlajavesi erosivat Keuruusta, mutta Pihlajavesi liittyi takaisin Keuruuseen vuonna 1969. Keuruusta suunniteltiin 1970-luvulla kauppalaa, mutta tämä ei toteutunut. Sen sijaan Keuruusta tuli kaupunki vuonna 1986.http://vanha.keuruu.fi/museo/keuruunkaupunki.html 

Keuruulla sijaitsi vuodesta 1967 alkaen Puolustusvoimiin kuulunut Pioneerirykmentti. Se koulutti vuosittain noin tuhat pioneeri- ja suojelualan varusmiestä. Kaikkiaan se ehti kouluttaa kaikkiaan noin 50 000 varusmiestä. Palkattua henkilöstöä rykmentissä oli 250. Pioneerirykmentin viimeiset alokkaat astuivat palvelukseen tammikuussa 2014 ja varuskunta lopetettiin loppuvuonna 2014.http://yle.fi/uutiset/keuruun_pioneerirykmentissa_ei_karjuta_pian_se_hiljenee_kokonaan/7014272

 Toimijoita ja yrityksiä Keuruulla 
Pohjoisjärven rannalla Keuruulla sijaitsee helluntaiherätyksen Iso Kirja-opisto, jossa järjestetään joka vuosi Juhannuskonferenssi-suurtapahtuma. Kustannusalalta Otavan kirjapaino ja Kirjavälityksen keskusvarasto sijaitsevat Keuruulla. HT Laser Oy:n kotipaikka on Keuruu.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksoivat Suomen Vesileikkaus Oy, Finn-Nauha Oy ja Keuruun Megamarket Oy.

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

pienoiskuva|200px|Keuruun vanha kirkko

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Keuruulla oli 9 919 asukasta, joista 6 924 asui taajamissa, 2 934 haja-asutusalueilla ja 61:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Keuruun taajama-aste on 70,2 %. Keuruun taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1.  Keuruun keskustaajama 6 093 2.  Haapamäki 831

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

 Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Keuruulla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Keuruun seurakunta
 Pihlajaveden kappeliseurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Keuruun alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/jyvaskylan-ortodoksinen-seurakunta 

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Keuruulla toimii Keuruun helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Keuruulla toimii Haapamäen helluntaiseurakunta. Keuruulla on myös vapaaseurakunta.

 Entiset seurakunnat 
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Keuruun kaupungin nykyisellä alueella.
 Pihlajaveden seurakunta (liitetty Keuruun seurakuntaan vuonna 1995)

 Nähtävyydet ja tapahtumat 
Keuruun vanha kirkko on 1700-luvulla rakennettu puukirkko. Se toimii nykyisin museona. Jokakesäiset Keuruun Markkinat ovat suosittu kesätapahtuma. Esiintyjinä on vuosien varrella nähty muun muassa Matti Nykänen ja Danny. Jokakesäinen helluntailaisten Juhannuskonferenssi Isossa Kirjassa kokoaa yhteen kristittyjä ympäri Suomea ja maailmaa. Elias Lönnrot -siipirataslaivan kotisatama on Keuruulla. Tiedetila on Keuruulla oleva entiselle Karimon koululle perustettu pysyvä näyttelytila, jossa esitellään pääasiassa nuorille tekniikkaa.http://www.tiedetila.fi/tiedetila/aloitus.htm

Camping Nyyssänniemi sijaitsee Keurusselän rannalla, noin 3,5 kilometriä Keuruun keskustasta. Leirintäalueen vieressä on Nyyssänniemen asuinalue.pienoiskuva|Nyyssänniemen leirintäalueen ranta. Nyyssänniemen leirintäalueelta saa kalastusluvat Keurusselälle ja Virtalan- ja Palsankoskelle. Nyyssännimessä on nykyään minigolfrata ja frisbeegolfrata. Camping Nyyssänniemen lähellä on myös asuinalue, jossa on leikkipuisto ja jalkapallokenttä. Nyyssänniemessä sijaitsee myös 1700-luvulla rakennettu Liukon pirtti, joka toimii myös vastaanottorakennuksena sekä kahvilana.

Vuonna 2017 Keuruulla lanseerattiin keuruulaisten yrittäjien ja kaupungin kanssa oma GoKeuruu-mobiilisovellus, joka auttaa sekä paikkakuntalaisia että matkailijoita tutustumaan Keuruun tarjontaan.

pienoiskuva|Liukon pirtti|oikea

 Ruokakulttuuri 
Keuruun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla puukaukalossa paistettu kouruliha, perunalaatikko ja varituinen'' eli varilimppu.

 Urheilu 
Keuruulla toimii jääkiekkojoukkue KeuPa HT, joka pelaa Mestiksessä.

 Tunnettuja keuruulaisia 
Aarne Aulanko, kansanopistomies, syntynyt Keuruulla (1885–1949)
Miisa Grekov, videobloggaaja, sisällöntuottaja (s. 1995)
Toivo Haapala, helluntaiherätyksen vaikuttaja (1941–2020)
Antti Harsu, pankinjohtaja ja maanviljelysneuvos (1923–2006)
Herpmanin veljekset Gabriel, Johan ja Gustaf Herpman, sissipäälliköitä isovihan aikana
Hannele Huovi, kirjailija, Pro Finlandia -mitalisti (s. 1949)
Lydia Hällfors, opettaja, toimittaja ja muistelmakirjailija (1844–1916)
Katja Joutsijoki, näyttelijä (s. 1971)
Matti Kassila, elokuvaohjaaja (1924–2018)
Juha Kukkamo, juoksija (s. 1976)
Mirjami Kuosmanen, näyttelijä (1915–1963)
Risto Köykkä, runoilija (s. 1962)
Waltteri Lehtonen, jääkiekkoilija (s. 1993)
Aulis Lindell, kauppaneuvos (s. 1935)
Lauri Lindell, kauppaneuvos, syntynyt Keuruulla (1929–1987)
Joni Lius, jääkiekkoilija (s.1971)
Roosa Maskonen, stand up -koomikko (s. 1994)
Ewald Müller opettaja, virkamies ja oppikirjojen laatija, syntynyt Keuruulla (1885–1950)
Kirsi Neuvonen, taidegraafikko (s. 1960)
Tapio Niemelä, muusikko
Anssi Nykänen, rumpali (s. 1965)
Lauri Oinonen, poliitikko (s. 1947)
Onni Oja, taiteilija, professori (1909–2004)
Olli Palola, jääkiekkoilija, (s. 1988)
Olavi Päivänsalo, poliitikko (1916–1984)
Maria Raunio, kansanedustaja (1872–1911)
Jukka Rautakorpi, jääkiekkovalmentaja (s. 1963)
Matias Saxberg, lukkari ja murhamies (1787–1861) 
Salla Sipponen, kiekonheittäjä (s. 1995)
Kalevi Sorsa, Keuruulla syntynyt poliitikko (1930–2004)
Risto Sulkava, Suomen luonnonsuojeluliiton puheenjohtaja 2008– (s. 1966)
Tomi Tukiainen, rallikuski (s. 1972)
Einari Vuorela, kirjailija (1889–1972).

 Fiktiivisiä keuruulaisia 
Kerttu ja Olli Santanen sekä heidän koiransa Vikki Nuukarilan tilalta, hahmot sarjassa The Joulukalenteri
Akseli Seppänen, henkilö Juha Vainion kappaleessa Keuruulle takaisin.

 Keuruu populaarikulttuurissa 

 Keuruulla osittain tai kokonaan kuvatut elokuvat 
Vaivaisukon morsian (1944) – ohj. Toivo Särkkä – ulkokuvaukset kuvattu Keuruulla, etenkin vanhan kirkon ympäristössä
Talvisota (1989) – ohj. Pekka Parikka – tärkeinä kuvauspaikkoina Haapamäen ja Riihon kylät
Kaikki pelissä (1994) – ohj. Matti Kassila – tärkeänä kuvauspaikkana Haapamäen asemanseutu

 Keuruu-aiheiset laulut 
Useita Keuruu-aiheisia lauluja ovat sanoittaneet tai säveltäneet Einari Vuorela, Juha Vainio, Voitto Ahonen, Herman Saxberg, Väinö Lammintaus ja Riitta Aho. Osa lauluista on kansanlauluja ja osa taas iskelmäkappaleita.

Esimerkkejä Keuruu-aiheisista lauluista:
Keuruun laulu
Keurusselän sini
Keuruun neito

Keski-Suomen kotiseutulaulussa Keuruun järvimaisema mainitaan ensimmäisessä kertosäkeessä:
"Keitele vehmas ja Päijänne jylhä / kirkkaus Keuruun ja Kuuhankaveen".

 Kuvia 

 Katso myös 
 Luettelo Keuruun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Keuruun kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus – Keuruun avainluvut
 Nyyssänniemen kotisivut


Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit