Qinghai

Qinghai () on Kiinan maakunta.

 Maantiede 
Maakunnan naapurina ovat Gansun maakunta pohjoisessa ja idässä, Sichuan kaakossa, sekä lounaassa Tiibetin ja luoteessa Sinkiangin autonominen alue.

Suurin osa Qinghaista kuuluu Tiibetin ylänköön, joka on maailman korkein ylänkö. Monet Kiinan suurista joista lähtevät Qinghaista, mm. Jangtse ja Keltainenjoki, sekä Vietnamiin virtaava Mekong. Pääkaupunki Xining sijaitsee idän jokilaaksoissa ja on perinteisesti kuulunut Gansun maakuntaan.

Keskellä Qinghaita sijaitsee suola-aavikko nimeltä Qaidam (nimi mongolia, tarkoittaa suola-aavikkoa), jolla asustaa jonkin verran mongolialkuperää olevia paimentolaisia. Maakunnassa sijaitsee myös laaja Qinghain suolajärvi.

 Historia 
Qinghain maakuntarajat ovat varsin uutta alkuperää, sillä se määritettiin maakunnaksi vasta 1928. Suurin osa on aikoinaan kuulunut tiibetiläiseen Amdo-maakuntaan, tosin kaakkoisosat ovat olleet tiibetiläistä Kham-maakuntaa ja koillisosat kiinalaista Gansua. Tiibetiläiset pakolaisjärjestöt laskevatkin Qinghain kuuluvaksi etniseen Suur-Tiibetiin. Qinghai ei kuitenkaan ole kuulunut suoraan dalai-laman hallinnon alla olleeseen alueeseen. Nykyinen, 14. dalai-lama Tenzin Gyatso on syntynyt Qinghaissa, samoin vuonna 1989 kuollut 10. panchen-lama Choekyi Gyaltse.

Huhtikuussa 2010 maakunnassa sattui maanjäristys, joka surmasi satoja ihmisiä.

 Väestö 
 Qinghain etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa. Etninen ryhmä  2000  2010 Han-kiinalaiset  2 606 050  2 983 521 Tiibetiläiset  1 086 592  1 375 059 Hui-kiinalaiset  753 378  834 298 Monguorit  187 562  204 412 Salaarit  87 043  107 089 Mongolit  86 301  99 815
Qinghain asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5,627 miljoonaa eli 0,41 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Maakunta oli Kiinan 31. väkirikkain eli kolmanneksi vähäväkisin maakuntatason hallintoalue. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 5,778 miljoonaa ja arvio väestötiheydestä 8 henkeä neliökilometrillä.

Qinghai on yksi Kiinan etnisesti kirjavimmista maakunnista; han-kiinalaisia väestöstä on vain hiukan yli puolet. Han-asutus on keskittynyt maakunnan itäosien jokilaaksoihin. Alueen han-kiinalaiset jakautuvat kahteen ryhmään: seudulla jo vuosisatoja asuneeseen, Kiinan luoteismurretta puhuvaan ryhmään ja viime vuosikymmenten aikana alueelle siirrettyihin uusiin muuttajiin (pääosin pekingin murteen puhujia). Alueella jo pitkään asuneet, omaksi vähemmistökansakseen katsottavat hui-kiinalaiset puhuvat myös luoteismurretta, mutta heidät erottaa han-kiinalaisista uskonto: huit ovat muslimeita.

Muita kansoja Qinghaissa ovat mm. mongolit, tiibetiläiset, kazakit (Sinkiangista), salaarit, monguorit ja baoanit. Suurin etninen kirjo löytyy itäosista: Xiningin kaupungin ympärillä puhutaan noin 40 kieltä, jotka kuuluvat neljään eri kieliryhmään.

Qinghai on myös uskonnollisesti varsin kirjava. Merkittävimmät uskonnot ovat lamalaisuus, islam ja kiinalainen kansanusko (sisältää aineksia taolaisuudesta).

 Kulttuuri 
Qinghai on neljän suuren kulttuurin risteyspaikka: siellä sekoittuvat kiinalainen, tiibetiläinen, mongolialainen ja turkmenistanilainen kulttuuri.

Nykyisistä kieliryhmistä kiinalaiset ovat Qinghain varhaisimpia. Kiinalaista asutusta alueella on ollut yli 2 000 vuotta. Tätä aiemmat kielet ovat nykyisin tuntemattomia. Ikivanhaa kiinalaista murretta Qinghaissa ei kuitenkaan ole, vaan puhuttava kieli on luoteismandariinia. 

Qinghaissa vallitsee harvinainen kieliliitto, jossa täysin erilaiset kielet lainaavat piirteitä toisistaan pitkän rinnakkaiselon vaikutuksesta.

Qinghaissa on lukuisia merkittäviä buddhalaisia temppeleitä ja luostareita, joista tunnetuin on Xiningin lähistöllä sijaitseva Kumbumin luostari.

 Hallinnollinen jako 
Qinghai on jaettu kahteen prefektuuritason kaupunkiin ja kuuteen autonomiseen prefektuuriin, jotka jakautuvat edelleen 43 piirikuntatason yksikköön. Haidong muutettiin helmikuussa 2013 prefektuurista prefektuuritason kaupungiksi. 

Prefektuuritason kaupungit (2):
3. Xining
4. Haidong

Autonomiset prefektuurit (6, suluissa päähallintopaikka):
1. Haixin mongolien ja tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Delingha)
2. Haibein tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Haiyan)
5. Hainanin tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Gonghe)
6. Huangnanin tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Tongren)
7. Yushun tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Yushu)
8. Gologin tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Maqên)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 


*