16. lokakuuta

16. lokakuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 289. päivä (290. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 76 päivää.

 Nimipäivät 

suomalainen kalenteri: Sirkka, Sirkku, Stella, Luna
suomenruotsalainen kalenteri: Stella, Luna, Vesta, Diana
ortodoksinen kalenteri: Heino
 pohjoissaamenkielinen kalenteri: Násti
vanhemmissa kalentereissa: Fingal, Gallus, Gullik, Hellä, Ingemund, Jugemund, Saga

 Tapahtumia 

 456 – Magister militum Ricimer kukisti Länsi-Rooman keisari Avituksen ja hänestä tuli Länsi-Rooman todellinen hallitsija.
1775 – Yhdysvaltain vapaussota: britit polttivat Portlandin kaupungin Mainessa.
1793 – Marie Antoinette, Itävallan keisarinna Maria Teresian tytär ja Ranskan kuninkaan Ludvig XVI:n puoliso, mestattiin giljotiinilla Ranskan vallankumouksen lakipisteessä.
1834 – Suuri osa Westminsterin palatsin muinaisista rakenteista tuhoutui tulipalossa.
1904 – Suomalaiset perustuslailliset kokoontuivat Tukholmassa.
1909 – Kemin ja Rovaniemen välinen rataosa avattiin liikenteelle.
1911 – Lieksan ja Nurmeksen välinen rataosa avattiin liikenteelle.
1912 – Bulgarialaiset lentäjät Radul Minkov ja Prodan Toprakchiev pommittivat rautatieasemaa Karaagacissa.
1923 – Walt Disney ja hänen veljensä Roy Disney perustivat Disney-yhtiön.
1930 – Rovaniemellä pidetyssä oikeudenkäynnissä syytettyjä kommunisteja avustanut asianajaja Ernesti Hentunen pahoinpideltiin Seinäjoen asemalla hänen ollessaan palaamassa Helsinkiin.
1933 – Saksa ilmoitti eroavansa Kansainliitosta (virallisesti 19. lokakuuta).
1934 – Mao Zedongin johtamat kiinalaiset kommunistit aloittivat ”Pitkän marssin”.
1940 – Varsovan ghetto otettiin käyttöön.
1941 – Toinen maailmansota: saksalais-romanialaiset joukot valloittivat Odessan.
1944 – Saksalaiset vetäytyivät hävittämältään Rovaniemeltä. Neuvostoliitto arvosteli Suomea hitaasta edistymisestä saksalaisten karkottamisessa.
 1944 – Suomen kirjastoista poistettiin suuri määrä Neuvostoliiton vastaisiksi katsottuja kirjoja.
1945 – Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) piti ensimmäisen kokouksensa Québecissä.
1946 – Kymmenen Nürnbergin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä tuomittua toisen maailmansodan sotarikollista hirtettiin.
1949 – Kreikan kommunistisen puolueen johtaja Níkos Zachariádis ilmoitti ”väliaikaisesta tulitauosta, jottei koko Kreikka tuhoutuisi täydellisesti”, mikä käytännössä päätti Kreikan sisällissodan.
1951 – Pakistanin ensimmäinen pääministeri Liaquat Ali Khan salamurhattiin Rawalpindissa.
1955 – Ruotsissa järjestettiin neuvoa-antava kansanäänestys siirtymisestä oikeanpuoleiseen liikenteeseen. Yli 83 prosenttia äänestäneistä vastusti siirtymistä.
1957 – Sisäministeri Teuvo Aura vastasi kokoomuksen välikysymykseen, ettei Suomessa ollut ilmennyt mitään kumouksellisen kansanliikkeen perustamiseen viittaavaa.
1963 – Valtatiellä 3 Sääksmäellä vihittiin käyttöön Vanajaveden ylittävä 205 metriä pitkä riippusilta.
1964 – Kiinan kansantasavalta räjäytti ensimmäisen atomipomminsa Sinkiangissa
1965 – Suharto otti vallan Indonesiassa, kommunistipuolue julistettiin laittomaksi.
1965 – Suomessa sai alkunsa lokakuun 16. päivän liike, jonka tarkoituksena oli saada rukouslauantaiden huvikiellot kumotuiksi.
1970 – Anwar Sadat valittiin Egyptin presidentiksi. 
1972 – Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäseniä Hale Boggsia ja Nick Begichiä kuljettanut Cessna 310 -lentokone katosi Alaskassa.
 1972 – Maailman Luonnonsäätiön (WWF) Suomen osasto perustettiin.
 1972 – Creedence Clearwater Revival -yhtye hajosi lopullisesti.
1973 – Henry Kissingerille ja Lê Ðức Thọlle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto.
 1973 – Kuusi Persianlahden suurinta öljyntuottajamaata vähensi öljyntuotantoaan neljänneksellä ja korotti raakaöljyn hintaa 17 prosenttia.
 1973 – Hallitus antoi eduskunnalle esityksen EEC-vapaakauppasopimuksen hyväksymiseksi.
1975 – Indonesian joukot tappoivat viisi australialaista toimittajaa Balibossa Timorissa.
1977 – Presidentti Urho Kekkonen käynnisti vaalikampanjansa. Hämeenlinnassa pitämässään puheessa Kekkonen torjui syytökset, joiden mukaan hän olisi heikentänyt suomalaista parlamentarismia.
1978 – Puolalaisesta Karol Józef Wojtyłasta tuli paavi Johannes Paavali II.
 1978 – Kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö Bror Wahlroos sai Helsingin hovioikeudessa syytteen lahjoman vastaanotosta osana Salora-juttua. Wahlroos oli saanut Saloralta lahjaksi stereolaitteet jouluna 1974.
1979 – Eduskunnan puhemies Johannes Virolainen vihki käyttöön postin uuden lajittelukeskuksen Helsingin Pasilassa käynnistämällä automaattisen pakettienlajittelukoneen.
1984 – Desmond Tutulle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto.
  1984 – Suomen Israelin-suurlähettiläs Taneli Kekkonen tuomittiin Halikon kihlakunnanoikeudessa törkeästä rattijuopumuksesta neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen ja vuoden 1985 loppuun asti ulottuvaan ajokieltoon. Rikkeen vuoksi Kekkonen vapautettiin tehtävistään ja siirrettiin ulkoministeriön käytettäväksi.
1985 – Maarianhaminasta Naantaliin matkalla ollut rahtialus M/S Hanna-Marjut upposi kovassa merenkäynnissä Kihdin selällä Kökarin ja Sottungan välillä. Neljä ihmistä hukkui.
1986 – Vuorikiipeilijä Reinhold Messner valloitti ensimmäisenä ihmisenä kaikki neljätoista yli 8 000 metrin korkuista vuorta.
1994 – Suomessa järjestettiin kansanäänestys Euroopan unioniin liittymisestä. Kyllä-kanta sai 56,9 % äänistä. Äänestysprosentti oli 74.
1995 – Mustien oikeuksia korostanut ”Miljoonan miehen marssi” pidettiin Washingtonissa.
1998 – Lontoossa sairaalahoidossa ollut, ihmisoikeusrikoksista syytetty Chilen entinen presidentti Augusto Pinochet pidätettiin Espanjan vaatimuksesta.
1999 – Raisa Räisänen katosi Tampereella.
2001 – Matalalla lentänyt yhdysvaltalainen sotilaskone pommitti Punaisen Ristin varastoa Kabulissa.
2002 – Bibliotheca Alexandrina, antiikin ajan tuhotun Aleksandrian kirjaston muistoksi rakennettu kirjasto ja kulttuurikeskus avattiin virallisesti Egyptin Aleksandriassa.
  2002 – Presidentti George W. Bush allekirjoitti päätöksen sodasta Irakia vastaan.
2003 – Teollisuuden Voima (TVO) vahvisti uuden viidennen ydinreaktorin sijoituspaikaksi Eurajoen Olkiluodon, jossa oli ennestään kaksi reaktoria.
2020 – Ranskalainen opettaja Samuel Paty kuoli, kun veitsellä aseistautunut islamistiterroristi kävi hänen kimppuunsa matkalla töistä kotiin. Teon motiivina oli, että Paty oli näyttänyt profeetta Muhammedia esittäviä pilakuvia opettaessaan sananvapaudesta.
2126 – Ensimmäinen vuoden 1990 jälkeen Suomessa näkyvä täydellinen auringonpimennys.

 Syntyneitä 

1430 – Jaakko II, Skotlannin kuningas (k. 1460)
1758 – Noah Webster, yhdysvaltalainen leksikografi, toimittaja ja amerikanenglannin oikeinkirjoituksen uudistaja (k. 1843)
1803 – Robert Stephenson, brittiläinen insinööri (k. 1859)
1827 – Arnold Böcklin, sveitsiläinen taidemaalari (k. 1901)
1854 – Oscar Wilde, irlantilainen kirjailija (Dorian Grayn muotokuva) (k. 1900)
1861 – Ernest Barberolle, ranskalainen soutaja (olympiamitalisti) (k. 1948)
1863 – Austen Chamberlain, vuoden 1925 Nobelin rauhanpalkinnon saanut brittiläinen ulkoministeri (k. 1937)
1875 – Ka‘iulani, Havaijin kuningaskunnan viimeinen kruununprinsessa (k. 1899)
1878 – Maxwell Clifton Long (”Maxey Long”), yhdysvaltalainen yleisurheilija (olympiavoittaja) (k. 1959)
1885 – Alfred Braunschweiger, saksalainen uimahyppääjä (k. 1952)
1886 – David Grün (”David Ben-Gurion”), Israelin ensimmäinen pääministeri (k. 1973)
1888 – Eugene O'Neill, vuoden 1936 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija (Pitkän päivän matka yöhön) (k. 1953)
1890 – Michael Collins, irlantilainen vapaustaistelija ja poliitikko (k. 1922)
1903 – Yrjö Kokko, suomalainen eläinlääkäri ja luontokirjailija (Pessi ja Illusia) (k. 1977)
1906 – Dora Jung, suomalainen tekstiilitaiteilija (k. 1980)
1908 – Enver Hoxha, Albanian kommunistinen diktaattori 1941–1985 (k. 1985)
1912 – Timo Mikkilä, suomalainen pianisti (k. 2006)
1917 – Erkki Salomaa, suomalainen ammattiyhdistysjohtaja (k. 1971)
1918 – Louis Althusser, ranskalainen marxilainen filosofi (k. 1990)
1919 – Kathleen Winsor, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 2003)
1921 – Michael Conrad, yhdysvaltalainen näyttelijä (Hill Street Blues) (k. 1983)
1923 – Berthold Kämpfert (”Bert Kaempfert”), saksalainen säveltäjä ja orkesterinjohtaja (k. 1980)
1925 – Angela Lansbury, brittiläisamerikkalainen näyttelijä (Murhasta tuli totta) (k. 2022)
1927 – Günter Grass, vuoden 1999 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut saksalainen kirjailija (Peltirumpu) (k. 2015)
1928 – Urho Julin, suomalainen kestävyysjuoksija (k. 2002)
1929 – Fernanda Montenegro, brasilialainen näyttelijä
 1929 – Lea Pennanen, suomalainen lastenkirjailija (Piilomaan pikku aasi) (k. 2019)
1936 – Seija Karkinen, suomalainen kansanedustaja ja ministeri
  1936 – Andrei Tšikatilo (”Rostovin hirviö”), ukrainalainen joukkomurhaaja ja kannibaali (k. 1994)
1937 – Erkki Koipijärvi, suomalainen metsätalousinsinööri ja kirjailija
1938 – Jorma Ojaharju, suomalainen kirjailija (Minun Kosmokseni) (k. 2011)
 1938 – Christa Päffgen (”Nico”), saksalais-yhdysvaltalainen muusikko (k. 1988)
1939 – Kaj Chydenius, suomalainen säveltäjä (Lapualaisooppera) (k. 2024)
1946 – Naveen Patnaik, intialainen poliitikko
1947 – Bob Weir, yhdysvaltalainen muusikko ("Grateful Dead")
 1947 – David Zucker, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja (Mies ja alaston ase)
1950 – Riitta Salin, suomalainen pikajuoksija (euroopanmestari)
1952 – Otto Romanowski, suomalainen säveltäjä
1953 – Tony Carey, amerikkalainen kosketinsoittaja ("Rainbow")
1958 – Tom Lindholm, suomalainen näyttelijä (Kyllä isä osaa)
 1958 – Tim Robbins, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Menneisyyden ote)
1959 – Erkki-Sven Tüür, virolainen säveltäjä
1960 – Gary Kemp, brittiläinen muusikko ("Spandau Ballet")
 1960 – Bob Mould, yhdysvaltalainen muusikko ("Hüsker Dü")
1961 – Marc Lévy, ranskalainen kirjailija
1962 – Michael Balzary (”Flea”), yhdysvaltalais-australialainen basisti ("Red Hot Chili Peppers")
1964 – Jim Thompson, yhdysvaltalais-suomalainen kirjailija (k. 2014)
1968 – Jean-Philippe Gatien, ranskalainen pöytätenniksen pelaaja
1969 – Harri Hakkarainen, suomalainen keihäänheittäjä
1971 – Popi Maliotaki, kreikkalainen laulaja
1972 – Darius Kasparaitis, liettualainen jääkiekkoilija
1974 – Paul Kariya, kanadalainen jääkiekkoilija
1976 – Freeda Foreman, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä (k. 2019)
1977 – John Mayer, yhdysvaltalainen muusikko
1983 – Loreen, ruotsalainen laulaja
1991 – Edward Grimes, irlantilainen laulaja ("Jedward")
  1991 – John Grimes, irlantilainen laulaja ("Jedward")
1992 – Teemu Nikkanen, suomalainen pesäpalloilija
  1992 – Sita Salminen, suomalainen tubettaja ja kirjailija
1997 – Charles Leclerc, monacolainen Formula 1 -kuljettaja
 1997 – Naomi Ōsaka, japanilainen tennispelaaja

 Kuolleita 

1553 – Lucas Cranach vanhempi, saksalainen taidemaalari (s. 1472)
1555 – Nicholas Ridley, englantilainen teologi, uskonpuhdistaja, Lontoon piispa ja protestanttinen marttyyri (s. 1500)
1591 – Gregorius XIV, paavi (s. 1535)
1621 – Jan Pieterszoon Sweelinck, alankomaalainen säveltäjä, urkuri ja pedagogi (s. 1562)
1628 – François de Malherbe, ranskalainen runoilija ja kriitikko (s. 1555)
1750 – Sylvius Leopold Weiss, saksalainen säveltäjä ja luutisti (s. 1687)
1791 – Grigori Potjomkin, venäläinen sotamarsalkka (s. 1739)
1793 – Marie-Antoinette, Ranskan kuningatar (s. 1755) (teloitettiin)
1884 – Bernice Pauahi Bishop, havaijilainen prinsessa ja filantropi, joka omisti yhdessä vaiheessa 9 % Havaijin maista (s. 1831)
1893 – Patrice de Mac-Mahon, Ranskan kolmannen tasavallan ensimmäinen presidentti (s. 1808)
1897 – Martti Ranttila, suomalainen taidemaalari (k. 1964)
1917 – Walter Flex, saksalainen sotakirjailija (s. 1887)
1946 – Nürnbergin oikeudenkäynnissä tuomittuina hirtettiin:
Hans Frank, miehitetyn Puolan kenraalikuvernööri (s. 1900)
Wilhelm Frick, kansallissosialistisen Saksan sisäministeri (s. 1877)
Alfred Jodl, saksalainen kenraalieversti (Wehrmachtin pääesikunnan operaatiopäällikkö) (s. 1890)
Ernst Kaltenbrunner, itävaltalainen turvallisuusjohtaja (RSHA:n päällikkö) (s. 1903)
Wilhelm Keitel, saksalainen kenraalisotamarsalkka (Wehrmachtin komentaja) (s. 1882)
Joachim von Ribbentrop, Saksan ulkoministeri (s. 1893)
Alfred Rosenberg, kansallissosialistien ideologi (s. 1893)
Fritz Sauckel, natsijohtaja (työvoiman hankinnan täysivaltainen päällikkö) (s. 1894)
Arthur Zajtich (”Arthur Seyss-Inquart”), Itävallan sisäministeri ja kuvernööri sekä Alankomaiden valtakunnankomissaari (s. 1892)
Julius Streicher, natsipropagandisti (Der Stürmer -lehden päätoimittaja ja perustaja) (s. 1887)
1951 – Liaquat Ali Khan, Pakistanin ensimmäinen pääministeri (s. 1895)
1956 – Jules Rimet, ranskalainen jalkapallovaikuttaja (s. 1873)
1959 – George Marshall, vuoden 1953 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kenraali, ulko- ja puolustusministeri (Marshall-apu) (s. 1880)
1962 – Gaston Bachelard, ranskalainen filosofi ja runoilija (s. 1884)
1972 – Leo Gratten Carroll (”Leo G. Carroll”), englantilainen näyttelijä (s. 1886)
1973 – Gene Krupa, yhdysvaltalainen jazz-muusikko, rumpali ja orkesterinjohtaja (s. 1909)
1981 – Moshe Dayan, Israelin ulkoministeri 1977–1979 (s. 1915)
1982 – Leo Lähteenmäki, suomalainen näyttelijä (s. 1907)
 1982 – Tapio Tapiovaara, suomalainen taidegraafikko ja -maalari (s. 1908)
1990 – Arthur Blakey (”Art Blakey”), yhdysvaltalainen jazz-rumpali ja orkesterinjohtaja (s. 1919)
1992 – Thelma Marjorie Ford (”Shirley Booth”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Tule takaisin, pikku Sheba) (s. 1898)
1997 – James Michener, yhdysvaltalainen kirjailija (Kohtauspaikka Torremolinos) (s. 1907)
1998 – Jon Postel, yhdysvaltalainen Internetin uranuurtaja (Postelin laki) (s. 1943)
2003 – László Papp, unkarilainen nyrkkeilijä (kolminkertainen olympiavoittaja) (s. 1926)
2006 – Valentín Paniagua, Perun presidentti 2000–2001 (s. 1936)
2007 – Deborah Kerr, skotlantilainen näyttelijä (s. 1921)
 2007 – Toše Proeski, makedonialainen laulaja (s. 1981)
2008 – Erkki Olavi Kokkonen (”Ere Kokkonen”), suomalainen elokuvaohjaaja (s. 1938)
2012 – Leo Ljungberg, suomalainen nyrkkeilijä (s. 1930)
2013 – Ed Lauter, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1938)
2014 – Seppo Kuusela, suomalainen koripalloilija ja valmentaja (s. 1934)
2016 – Kigeli V Ndahindurwa, Ruandan viimeinen kuningas 1959–1961 (s. 1936)
2017 – Roy Dotrice, brittiläinen näyttelijä (s. 1923)
 2017 – Daphne Caruana Galizia, maltalainen toimittaja (s. 1964)
2018 – Walter Huddleston, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1926)
2019 – John Tate, yhdysvaltalainen matemaatikko (s. 1925)
2020 – Marjatta Väänänen, suomalainen poliitikko, kansanedustaja ja opetusministeri 1976–1977 (s. 1923)
 2021 – Pertti Nättilä, suomalainen Yle TV2:n lastentoimituksen päällikkö ja näyttelijä (s. 1934)
 2021 – Máire Mhac an tSaoi, irlantilainen runoilija, prosaisti, kirjallisuuskriitikko, kääntäjä ja tutkija (s. 1922)
2022 – Jüri Arrak, virolainen kuvataiteilija (s. 1936)
2023 – Martti Ahtisaari, vuoden 2008 Nobelin rauhanpalkinnon saanut suomalainen diplomaatti, Suomen tasavallan presidentti 1994–2000 (s. 1937)
2024 – Liam Payne, brittiläinen laulaja ja lauluntekijä, ("One Direction") (s. 1993)
 2024 – Yahya Sinwar, Hamas-järjestön poliittisen siiven johtaja (s. 1962)

 Merkkipäiviä 
Maailman elvytyspäivä
YK: Maailman ravintopäivä (”World Food Day”). YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) julisti päivän vuonna 1979. YK:n yleiskokous vahvisti päivän vieton 1980.
 Ada Lovelace -päivä

Katso myös: kalenteri ~ 15. lokakuuta, 17. lokakuuta

Luokka:Lokakuu
-10-16