Korsnäs

Korsnäs on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä. Sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on sisävesistöjä ja  km2 merialueita. Väestötiheys on  asukasta/km2. Korsnäsin naapurikunnat ovat Maalahti ja Närpiö. Kunta oli 1. tammikuuta 2015 asti yksikielisesti ruotsinkielinen kunta, kunnes siitä tuli kaksikielinen. Korsnäs on väkiluvultaan Pohjanmaan maakunnan pienin kunta, joka ei ole kaupunki.

Vuoden 2012 kuntavaaleissa ruotsalainen kansanpuolue sai Korsnäsissä 95,0 prosenttia äänistä. Vuonna 2017 RKP sai kaikki 21 valtuustopaikkaa. Korsnäsin vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1968.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980, s. 162. Otava 1979, Helsinki.

 Nimen alkuperä 
Kansanperinteen mukaan nimi Korsnäs eli Ristiniemi on peräisin ristiretkiajalta.

Vaikka Korsnäsin on joskus mainittu olleen maailman ruotsinkielisin kunta, sillä on myös suomenkielinen historia. Rannikolla sijaitsee kalastuksestaan tunnettu Moikipään kylä, joka tunnettiin tällä nimellä (muodossa Moikipe) keskiajalta lähtien, josta ruotsinnos Molpe on muokkautunut. Suomenkielistä alkuperää on myös Taklax-nimi, joka on aikoinaan ollut muodossa Takalaksi.Svenska ortnamn i Finland / red. av Kurt Zilliacus och Ulla Ådahl-Sundgren, 1984 Laksi on vanhassa suomen kielessä tarkoittanut lahtea.

Ruotsinkielisen Korsnäs-nimen sijaan paikkakunnasta on suomen kielessä käytetty aiemmin muotoa Korsnääsi. Sitä vanhempi nimimuoto on ollut Korsneesi ja myös suomenkielinen nimi Ristitaipale on ollut käytössä.

 Historia 
Korsnäsin alue nousi merestä varsin myöhään, eikä alueella ole tehty esihistoriallisia löytöjä. Varhaiskeskiajalla alueelle saapui satakuntalaisia erämiehiä, jotka olivat pääosin metsästäjiä ja kalastajia. Eräasutus väistyi kuitenkin Ruotsista saapuneen uudisasutuksen myötä. Korsnäs kuului aluksi hallinnollisesti Satakuntaan osana Närpiön suurpitäjää. Korsnäsin saarnahuonekunta perustettiin viimeistään 1442, jolloin Korsnäs mainitaan ensimmäisen kerran virallisissa asiakirjoissa.Stolpe 1999, s. 94Rikkinen & Sihvo 1986, s. 104

Korsnäsin ensimmäinen kirkko rakennettiin 1400-luvulla ja se tunnettiin merenkulkijoiden uhrikirkkona. 1500-luvulla rantakylien väestö kävi kauppaa Pohjanlahden poikki. Kauppatuotteisiin kuuluivat tuolloin terva, nahka ja kala. Myöhemmin asutus levisi rantakylistä myös metsämaille.

Kappeliseurakunnaksi Korsnäs tuli 1604 ja vuosina 1661–1663 rakennettiin uusi kaksitorninen kirkko pelkästään lahjoitusvaroin. Korsnäsin asukasluku alkoi kasvaa vasta 1800-luvulla ja Korsnäsistä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1861. Nykyinen Korsnäsin kirkko on valmistunut vuonna 1831. 1900-luvun vaihteesta Korsnäsistä muutti Yhdysvaltoihin lähes 2000 henkeä.

Korsnäs itsenäistyi Närpiön suurpitäjästä omaksi kunnakseen vuonna 1887. Korsnäsin eteläisimmät kylät, Töjby ja Träskböle siirtyivät takaisin Närpiöön vuonna 1973.Stolpe 1999, s. 96

Moikipään Breskäretin alueelle rakennettiin vuonna 1991 Suomen ensimmäinen neljällä tuuliturbiinilla varustettu tuulivoimapuisto.

 Maantiede 
Korsnäs on Manner-Suomen läntisin kunta. Rannikko on kivistä ja karua. Vielä 2 000 vuotta sitten nykyisen Korsnäsin alue oli veden alla. Sisemmissä osissa kuntaa on paljon suota ja metsää. Korsnäsiin kuuluu kolme suurta saarta, Bredskäret, Halsön ja Södra Björkön.

Korsnäsin kunnan alueella on 11 järveä. Nimetyistä järvistä suurimmat ovat Stockgrundsfladan, Storsundet ja Stenträsket.

Kokonaan tai osittain Korsnäsin alueella olevia Natura-kohteita ovat Närpiön saaristo, Merenkurkun saaristo, keidas- ja aapasuoalue Degermossen ja Hinjärvi, jolla on huomattava merkitys vesilintujen kannalta, mutta myös kalatalous- ja virkistyskäyttöarvoa.

 Arkkitehtuuri 
Korsnäsissä on pidetty yllä perinteitä. Vielä 1930-luvulla kirkonkylän uudet rakennukset toteutettiin 1700-luvun suunnittelun pohjalta. Nykyisin Korsnäsin kirkonkylä on levinnyt nauhamaisesti seuraten rantatietä ja vanhaa kylätietä tasangolla.

Korsnäsin vanhasta kulttuurista kertoo myös kirkkorakennukset. Korsnäsin kirkko on puinen ristikirkko, joka rakennettiin vuosina 1830–1831 Carl Ludvig Engelin piirustusten pohjalta. Vuonna 1747 rakennettu kellotapuli on todennäköisesti kunnan vanhin säilynyt rakennus. Korsnäsin vanha seurakuntatalo toimii nykyisin kirkkomuseona.

 Kylät 
pienoiskuva|Harrströmin kivisilta Harrströmissä.
Bjurbäck, Harrström, Korsbäck, Korsnäs, Moikipää (Molpe) ja Taklax.

Träskböle, Töjby ja Överträsk kuului ennen jakautumaa Korsnäsiin mutta liitettiin myöhemmin Närpiöön.

Joistakin kylistä on 1900-luvun alussa käytetty suomenkielisiä nimiä, esimerkiksi Taklaxista nimeä Taaklahti.

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Korsnäsissä oli 2 154 asukasta, joista 1 436 asui taajamissa, 702 haja-asutusalueilla ja 16:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Korsnäsin taajama-aste on 67,2 %. Korsnäsin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Korsnäsin kirkonkylä 757 2  Moikipää 465 3  Harrström 214

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

 Talous 

Talousalueena Korsnäs kuuluu Vaasan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 47 978 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 11. suurin.

Korsnäsissä oli vuonna 2022 yhteensä 604 työpaikkaa ja kunnassa asui 867 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 49,6 prosenttia. Korsnäsin työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 64,4 prosenttia, jalostuksen 19,0 prosenttia ja alkutuotannon 13,9 prosenttia.

Korsnäsin työpaikkaomavaraisuus on 69,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,6 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,0 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Korsnäsissä on 133,4 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Yritykset 
Korsnäs on tunnettu runsaasta yrityskannastaan. Kunnassa on noin 300 yritystä, ja noin puolet asukkaista työllistyy omassa tai perheyrityksessä. Korsnäsin suurimpia toimialoja ovat teollisuus, palvelut sekä turkistarhaus ja maanviljely. Korsnäsin suurimpia yrityksiä ovat ihohoitotuotteiden valmistaja Dermoshop, vihannesten pakkaamo K Hultholm sekä metallin alihankkija Profiweld. Korsnäsin suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuului vuonna 2021 myös puutarhakylpylöitä valmistava SpaDealers sekä veneiden perämoottorikauppaa tekevä Mr. Motors Korsnäs.

Korsnäsissä toimi vuosina 1958–1972 Korsnäsin kaivos, josta saatiin lyijyä sekä jonkin verran lantanoideja.

 Liikenne 

Korsnäsin keskustaajaman sekä Moikipään ja Harrströmin kylien lävitse kulkee osoitenimellä Rantatie () kulkeva seututie 673. Moikipään kylän kohdalla tiestä erkanee yhdystie 6732 (Meritie) Maalahden kunnassa sijaitsevalle Bergön saarelle.

Korsnäsistä lähin henkilöliikenteen rautatieasema sijaitsee Vaasassa.

 Väestö 

Korsnäsin asukasluku on yhteensä  asukasta. Korsnäsin asukasluku pysyi tasaisesti yli 2 200 asukkaan aina 2010-luvun vaihteeseen, minkä jälkeen asukasluku kääntyi tasaiseen laskuun. Vuonna 1973 Korsnäsin eteläisimmät kylät, Töjby ja Träskböle liittyivät takaisin Närpiöön. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Korsnäsin väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa.

Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Korsnäsin asukasluku jatkaa maltillista laskua. Väestöennusteen mukaan Korsnäsin väkiluku olisi vuonna 2030 noin 1 924 asukasta, vuonna 2035 noin 1 872 asukasta, vuonna 2040 noin 1 832 asukasta ja vuonna 2045 noin 1 808 asukasta.

 Asuminen 

Korsnäsin suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (83,4 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 15,4 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 1,2 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Korsnäsin asuntokunnista on 36,1 prosenttia eli noin 325 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus on 37,1 prosenttia eli noin 335 asuntokuntaa. Kolmen asukkaan asuntokuntia on 11,5 prosenttia eli noin 110, 4–6 asukkaan asuntokuntia 15,0 prosenttia eli noin 135 ja seitsemän tai useamman asukkaan asuntokuntia 0,3 prosenttia eli yhteensä kolme.

 Kieli ja etnisyys 
Korsnäs on kaksikielinen kunta. Vuoden  lopussa Korsnäsin väestöstä enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu ruotsia ja  prosenttia puhuu suomea. Vieraskielisten osuus väestöstä on  prosenttia. Korsnäsisssä asuvia ulkomaan kansalaisia on 8,8 prosenttia. 

Korsnäs on Manner-Suomen toiseksi ruotsinkielisin kunta Luodon jälkeen. Korsnäs oli pitkään Suomen ruotsinkielisin kunta. Vuonna 1999 sen asukkaista 97,2 % oli ruotsinkielisiä. Samana vuonna siellä asui 13 henkeä (0,6 % asukkaista), joiden äidinkieli oli jokin muu kuin suomi tai ruotsi. Vuonna 2011 näitä oli 185 (8,2 %). Samassa ajassa suomenkielisten määrä on kasvanut noin yhden prosenttiyksikön verran.

Vuoden 2024 lopussa Korsnäsissä asui 174 ulkomaan kansalaisista ja yhteensä 294 ulkomaalaistaustaista. Suurin osa ulkomaiden kansalaisista on eurooppalaisia (90), joista suurimmat väestöryhmät ovat bosnialaiset (30), ukrainalaiset (21) ja ruotsalaiset (18). Aasialaistaustaista väestöä edustavat erityisesti vietnamilaiset (54).

 Uskonto 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Korsnäsissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Korsnäs församling

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Korsnäsissä toimii Korsnäs Filadelfiaförsamling.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Korsnäsin alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.

 Hallinto ja politiikka 
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.Yle.fi - Kuntavaalit 2021 - Korsnäs

 Vuosi RKP SDP KD Johto Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % 2017 1 296 94,7 40 2,9 32 2,3 91,8 2021 1 110 90,0 123 10,0 – – 80,0

 Tunnettuja asukkaita 
 Immanuel Bäck, pappi ja kansanedustaja
 Verner Korsbäck, agrologi ja kansanedustaja

 Katso myös 
 Luettelo Korsnäsin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Korsnäsin kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Korsnäsin avainluvut
Viittaus Ristitaipale-nimeen 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit