Äänekoski

Äänekoski on teollisuuskaupunki Keski-Suomen maakunnassa Keiteleen eteläpäässä. Äänekosken naapurikunnat ovat Kannonkoski, Konnevesi, Laukaa, Saarijärvi, Uurainen, Vesanto ja Viitasaari. Aakkosissa Äänekoski sijoittuu viimeiseksi nykyisistä Suomen kunnista suomenkielisten nimien osalta. Ruotsinkielisissä nimissä Äänekosken jälkeen sijoittuvat vielä Östermark (Teuva) ja Övertorneå (Ylitornio).

 Maantiede ja luonto 
Äänekoski sijaitsee valtatien 4 (E75) varrella noin 40 kilometriä Jyväskylän kaupungista pohjoiseen. Hirvaskankaalta, 12 kilometriä Äänekosken keskustasta Jyväskylän suuntaan sijaitsevalta huoltoasema- ja liikekeskittymältä erkanee kantatie 69 Suonenjoelle. Honkolasta, 6 kilometriä Äänekosken keskustasta Jyväskylän suuntaan erkanee valtatie 13 Kokkolaan.

Äänekoskella sijaitsee kaikkiaan 13 Natura-kohdetta. Niihin kuuluu harjualueita, reheviä lintuvesiä ja Hitonhaudan rotkovajoama.

Äänekoskella on yhteensä 169 järveä, joista suurin on Kymijoen vesistöön kuuluva Keitele, joka on myös Äänekosken syvin järvi. Äänekosken toinen suuri järvi on Pyhäjärvi. Keiteleen lajisto ja elinympäristö on monimuotoinen. Muita järviä ovat keskustan lähellä sijaitsevat Äänejärvi ja Kuhnamo sekä lisäksi esimerkiksi Niinivesi, Iisjärvi, Kiimasjärvi ja Iso-Jurvo.

 Taajamat 
Vuoden 2021 lopussa Äänekoskella oli 18 318 asukasta, joista pääosa asui taajamissa, 4 274 haja-asutusalueilla ja 162:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Äänekosken taajama-aste on 75,8 %.

Äänekoskella oli kolme taajamaa, jonka lisäksi äänekoskelaisia asui kahdessa yli kunnanrajan ulottuvassa taajamassa naapurikunnan läheisyydessä:Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain, 2021

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2021) Pinta-ala(km²) Asukastiheys(as./km²) 1  Äänekosken keskustaajama 12 899 23,73  543,6 2  Konginkangas 	445	 1,43	 311,2 3  Sumiaisten kirkonkylä 406  1,39  292,1

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Lisäksi pääosin naapurikuntiin kuuluvia taajamia olivat Hirvaskangas (Äänekosken puolella 13 as.) ja Pieni-Hirvanen (119 as.).

Vielä 2019 Tilastokeskus luokitteli myös Suolahden keskustaajaman, Kierälahden ja Paatelan erilliseksi taajamiksi. Nämä taajamat on sittemmin tilastollisessa tarkastelussa katsottu kasvaneen osaksi laajentunutta Äänekosken keskustaajamaa.

 Kylät 
Äänekosken henkikirjakylät on seuraavassa lueteltu kuntaliitoksia edeltäneen kuntajaon mukaan:

 Konginkangas: Kalaniemi, Konginkangas ja Pyyrinlahti
 Sumiainen: Paadentaipale, Raikkaus ja SumiainenSuomenmaa 7 (1978): s. 160
 Suolahti: kylistä ei tietojaSuomenmaa 7 (1978): s. 170
 Äänekoski ja Äänekosken maalaiskunta: Honkola, Kangashäkki, Kiimasjärvi, Koivisto, Paadentaipale, Petruma, (Laukaan) Äänekoski, (Saarijärven) ÄänekoskiSuomenmaa 7 (1978): s. 500

Epävirallisia kyliä ja kulmakuntia ovat lisäksi ainakin Hietama, Hirvaskangas, Laajaranta, Liimattala, Mämme, Parantala ja Rannankylä.

Historiaa
Itsenäistä Äänekosken kuntaa edelsi seurakunnan irrottautuminen Laukaan seurakunnasta: Äänekosken rukoushuonekunta perustettiin 1902. Keisarillisen Suomen senaatin päätöksellä 23. maaliskuuta 1906 määrättiin Äänekosken seurakunta perustettavaksi vuoden 1907 alusta. Äänekosken Kirkonmäelle valmistui uusi puurakenteinen pitkäkirkko vuonna 1906. Se tuhoutui korjauskelvottomaksi tuhopoltossa vuonna 1968.

Äänekosken kunta perustettiin vuonna 1911 erottamalla Laukaan kunnan pohjoinen osa sekä itäisiä osia Saarijärven kunnasta omaksi kunnakseen. Vuonna 1932 kunta jaettiin kolmeen osaan Äänekosken ja Suolahden kauppaloiksi sekä Äänekosken maalaiskunnaksi. Äänekosken kauppalan väkiluku oli 3 697 henkeä vuonna 1937 ja se kaksinkertaistui vuoteen 1964 mennessä (7 619 asukasta). Kaupunki Äänekoskesta tuli vuonna 1973.
vasen|pienoiskuva|Äänekosken kuntaliitokset.

Kuntien yhdistymiset
Äänekosken maalaiskunta, jonka vanha kunnantalo edelleen sijaitsee valtateiden 4 (E75) ja 13 risteyksessä Äänekosken Honkolassa, liitettiin Äänekosken kauppalaan vuonna 1969.

Äänekosken kaupunkiin liitettiin 1. tammikuuta 1993 sen pohjoispuolella sijainnut Konginkankaan kunta.
pienoiskuva|150px|Äänekosken kaupungin vaakuna vuosina 1954–2006.
Äänekosken ja Suolahden kaupunginvaltuustot sekä Sumiaisten kunnanvaltuusto hyväksyivät syyskuussa 2005 kuntien välisen yhdistymissopimuksen ja esityksen valtioneuvostolle kuntajaon muuttamiseksi. Valtioneuvosto päätti toukokuussa 2006, että Sumiaisten kunta, Suolahden kaupunki ja Äänekosken kaupunki lakkautetaan ja tilalle perustetaan niiden alueet käsittävä uusi kunta, joka ottaa käyttöönsä Äänekoski-nimen ja kaupunkinimityksen. Uusi kuntajako tuli voimaan 1. tammikuuta 2007. Uuden Äänekosken kaupungin johtoon valittiin vanhan Äänekosken kaupunginjohtaja Hannu Javanainen. Suolahden entinen kaupunginjohtaja Heli Möller toimi Äänekosken apulaiskaupunginjohtajana. Vuodesta 2015 alkaen Äänekosken kaupunginjohtajana on toiminut Matti Tuononen.

Uuden Äänekosken kaupungin vaakunaksi valittiin Olof Erikssonin vuonna 1952 suunnittelema Suolahden kaupungin entinen vaakuna. Äänekosken vanha kolmen postitorven vaakuna jäi pois käytöstä.

Konginkankaan linja-autoturma

Valtatiellä 4 Äänekosken Konginkankaalla sattui aamuyöllä 19. maaliskuuta 2004 Suomen tieliikennehistorian vakavin onnettomuus, kun tilausajossa ollut linja-auto törmäsi väärälle kaistalle ajautuneen vastaantulevan ajoneuvoyhdistelmän raskaassa paperirullalastissa olleeseen perävaunuun. Onnettomuuspaikka sijaitsee noin 20 kilometriä Äänekosken keskustaajamasta pohjoiseen. Onnettomuudessa kuoli linja-auton kuljettaja ja 22 matkustajaa. 14 matkustajaa loukkaantui.

 Hallinto 
pienoiskuva|Äänekosken kaupungintalo.
Kaupunginjohtaja on Matti Tuononen. Äänekosken kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa. Kaudella 2021–2025 suurimmat valtuustoryhmät ovat SDP (11 paikkaa), keskusta (8 paikkaa), vasemmistoliitto (8 paikkaa) ja perussuomalaiset (8 paikkaa). Valtuuston puheenjohtajana toimii Jari Halttunen. Kaupunginhallituksessa on yhdeksän paikkaa, ja sen puheenjohtajana toimii Kari Kiiskinen.

 Talous 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat traktoreiden ja maatalouskoneiden valmistajana tunnettu Valtra, sen emoyhtiö AGCO Suomi Oy ja ikkunateollisuuden aihioita tuottava Kurikka Timber Oy. (tietoja myös yritysten kotisivuilta)
pienoiskuva|Äänekosken sellutehdas.

Äänekoski teollisuuspaikkakuntana

Äänekoski tunnetaan vahvana ja perinteikkäänä teollisuuspaikkakuntana. Teollisuustoiminta Äänekoskella alkoi vuosina 1896–1900, kun Äänekoski Aktiebolaget perusti Äänekosken varteen puuhiomon ja kartonkitehtaan. Nykyisin kaupungissa sijaitsevat Metsä Boardin vuonna 1899 perustettu, vuonna 1966 uusiin tiloihin siirtynyt taivekartonkitehdas, Metsä Fibren vuonna 1985 käynnistetty sulfaattiselluloosatehdas, Metsäliitto Cooperative Finnforestin vaneritehdas, CP Kelco Oy:n kemiallisten tuotteiden tehdas, Valtra Oy Ab:n traktoritehdas sekä Valio Oy:n tuotantolaitos. Vuonna 1906 perustetun ja vuonna 1987 uudistetun hienopaperitehtaan toiminta lopetettiin vuonna 2011.

Elektroniikkateollisuutta on Äänekoskella ollut 1970-luvulta lähtien. Valtion omistama Televa aloitti toimintansa Äänekoskella 1974 kaupungilta vuokratuissa tiloissa ja siirtyi omiin tiloihin 1976. Vuonna 1987 tehdas siirtyi kokonaan Nokia Oyj:n omistukseen. Nokia myi tehtaan sieviläiselle Scanfil Oy:lle heinäkuussa 2000. Samana vuonna Nokia siirsi myös tuotekehitysyksikkönsä uusiin toimitiloihin Jyväskylään. Scanfil lopetti Äänekosken tehtaan toiminnan syyskuussa 2007 ja siirsi tuotannon muille tehtailleen.

Äänekosken biotuotetehdas

Metsä Group rakensi Äänekoskelle Suomen metsäteollisuushistorian kaikkien aikojen suurinta investointia, yhteensä yli 1,2 miljardin euron biotuotetehtaan. Investointipäätös tehtaasta tehtiin keväällä 2015 ja tuotanto alkoi vuoden 2017 lopulla. Tehdas tuottaa sellun lisäksi erilaisia biotuotteita, kuten mäntyöljyä, biosähköä ja puupolttoainetta. Mahdollisia uusia, tuotannon sivuvirroista saatavia jalosteita ovat uudet kuitutuotteet, biomuovin raaka-aineet, lannoitteet ja bioöljy ja biokaasu. Biotuotetehtaan selluntuotannon kapasiteetti on 1,3 miljoonaa tonnia vuodessa. Tehtaan työllistävä vaikutus on yli 2 500 työpaikkaa koko arvoketjussa. Selluntuotannon kapasiteetti uudessa tehtaassa on 1,3 miljoonaa tonnia vuosittain. Suomen vientiä tehdas lisää arviolta 500 miljoonaa euroa vuosittain ja se nostaa valtakunnan uusiutuvien energioiden tuotantoa yhteensä yli kahdella prosenttiyksiköllä.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Liikenneyhteydet
Äänekosken yhdyskuntarakenne perustuu voimakkaasti yksityisautoliikenteeseen. Valtatietä 4 Jyväskylästä Äänekoskelle on viime vuosina parannettu muun muassa rakentamalla moottoritietä Jyväskylästä pohjoiseen, parantamalla vilkkaiden risteysalueiden turvallisuutta rakenteellisin toimenpitein sekä rakentamalla ohituskaistoja. Julkisen liikenteen yhteydet linja-autolla Äänekoskelta Jyväskylään ovat hyvät. Valtatietä 4 parannetaan parhaillaan paikkakunnalle rakennetun biotuotetehtaan takia. Äänekoski-Jyväskylä välille rakennetaan uusia tieratkaisuja, jotka käsittävät muun muassa moottoritietä, uusia 2+2 ajorataisia teitä ja uusia siltoja. Hanke tulee valmistumaan vuoteen 2021 mennessä.
pienoiskuva|Äänekosken uuden ohitustien silta. Kuva on otettu vanhalta sillalta.

Äänekosken ja Suolahden taajamat ovat Jyväskylä–Haapajärvi-radan varressa, joka nykyisin palvelee ainoastaan tavaraliikennettä. Matkustajaliikenne radalla lakkautettiin vaiheittain vuoteen 1987 mennessä, jolloin lopetettiin paikallisliikenne välillä Äänekoski–Jyväskylä. Syksyllä 2011 rataosa Äänekoskelta Saarijärvelle peruskorjattiin ensimmäisenä osana koko Haapajärven radan remonttia sen hyviksi arvioitujen liikenteen kasvunäkymien vuoksi. Uuden biotuotetehtaan lisätessä rahdin määrää rataverkostossa, rata uusittiin ja sähköistettiin vuosina 2016–2017. Hankkeen kustannusarvio oli 158 miljoonaa euroa.
pienoiskuva|Tavarajuna lähtee Äänekoskelta Jyväskylään. Taustalla Metsä-Botnian sellutehdas.

Rakennettuja ympäristöjä
Äänekoskella sijaitsevia valtakunnallisesti arvokkaita rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat Suolahden vanha rautatieasema, Riihiahon tilan isotupa ja pihapiiri, Sumiaisten kirkko ja koko kirkonkylä sekä Keski-Suomen Opiston rakennus. Merkittävänä rakennettuna ympäristönä pidetään myös Konginkankaan kirkkomiljöötä, jonka tasavartinen, puurakenteinen ristikirkko rakennettiin vuosina 1864–1866. Kirkkomaisemaan liittyy myös vuonna 1856 käyttöön vihitty Konginkankaan hautausmaa sekä viljamakasiini, joka on toiminut kotiseutumuseona vuodesta 1956. Yhtenäisiä rakennusalueita ovat myös Pukkimäen ja Markkamäen puutalokaupunginosat.RKY Äänekosken kohteet. Viitattu 28.12.2014.

Äänekosken keskustan naapurustossa sijaitseva Pukkimäki klassisine puutaloineen on eräs mpnista maakunnallisesti merkittävistä Äänekosken rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Pukkimäki on arkkitehti Birger Brunila suunnittelema, Äänekoski Oy:n työläisille vuosina 1920-1927 rakennuttama asuinalue, jossa on jäljellä vain kahdeksan kahdenperheen asuintaloa ja piharakennukset. Markkamäen omakotitaloalue on 1940-luvun jälleenrakennuskaudelle tyypillinen puolitoistakerroksisten, puisten omakotitalojen alue, joka sai nimensä tonteille määritellystä yhden markan nimellisestä lunastushinnasta. Alue on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.

Klubinmäen rakennukset Äänekosken keskustan kupeessa liittyvät kiinteästi Äänekosken tehtaiden historiaan ja hallintoon. Maakunnallisesti merkittäviksi rakennetun kulttuuriympäristön kohteita keskusta-alueella ovat liikehistoriallisiin symbolirakennuksiin lukeutuva funkkisvaikutteinen Hotellin Hirvi 1930-luvulta, kaupunginkirjasto (1982) ja kaupungintalo sekä Äänekosken Kulttuuritalo Painotalo (1984) ja Äänekosken terveydenhuollon alue.

Äänekosken taajamaan on kaupungiksitulovuonna 1973 rakennettu moderni kirkkorakennus, joka valmistui vuonna 1968 tuhopoltossa vakavasti vaurioituneen vanhan kirkkorakennuksen tilalle. 

Äänekosken keskustaajama on matalaa, kerrostalovaltaista aluetta. Suuria ostoskeskuksia kaupungissa ei sijaitse. Äänekosken keskustaan on valmistunut vuonna 2011 noin 6 500 neliömetrin kokoinen K-Citymarket. Äänekosken sisääntuloteiden varsia komistavat korkeat, taidekuvioidut kerrostalot. Keskustan välittömässä läheisyydessä on väljästi rakennettuja omakoti- ja rivitalokaupunginosia.

Koulutuspalvelut
Perusopetusta Äänekoskella annetaan viidessä alakoulussa ja kahdessa yhtenäiskoulussa (2023). Koulut ovat: Hietaman koulu (luokka-asteet 0-6), Honkolan koulu (luokka-asteet 1-6), Koiviston koulu (luokka-asteet 0-6), Konginkankaan koulu (luokka-asteet 1-6), Koulunmäen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1-9), Sumiaisten koulu (luokka-asteet 1-6), ja Suolahden yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1-9). Yleissivistävä lukiokoulutus on järjestetty Äänekosken lukiossa. Ammatillista opetusta tarjoaa Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopisto (POKE), joka on Äänekosken ammatillisen koulutuksen kuntayhtymän koulutusyhtiön (POKE Koulutus Oy) ylläpitämä ammattiopisto. Avointa korkeakouluopetusta tarjoavat Äänekoskella Jyväskylän ammattikorkeakoulu (JAMK) ja Jyväskylän yliopiston Avoin yliopisto. 

 Kulttuuripalvelut

Äänekosken kaupunginkirjasto ja kulttuuritalot
Äänekosken kaupunginkirjasto on osa Keski-Suomen maakunnan kirjastokimppaa eli Keski-kirjastoja. Kaupunginkirjastolla on neljä kiinteää toimipaikkaa: Äänekosken pääkirjasto, Konginkankaan kirjasto, Sumiaisten kirjasto ja Suolahden kirjasto.  

Äänekosken keskustassa sijaitseva Kulttuurikeskus Painotalo tarjoaa tiloja kulttuurin harrastamiseen, harjoitteluun ja kulttuuritapahtumille. Suolahdessa esiintymis-, kokous- ja koulutustilan tarjoaa yksityisomisteinen Suolahtisali.

Museot
Kaupungissa toimivat Keitele-museo, Koiviston museotie, Konginkankaan kotiseutumuseo, Rautionmäen Köyhyydenkylä (Sumiainen), Suolahden kirkkomuseo, Väksy-museo (Vanhan Äänekosken kotiseutuyhdistyksen museo, Suolahti), Äänekosken taidemuseo ja Äänekosken kaupunginmuseo. Lisäksi paikkakunnalla yleisölle avoimia esittelyjä järjestää myös Metsä Groupin Pro Nemus -vierailukeskus.

Ruokakulttuuri
Äänekosken pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti ja hernetuuvinki sekä ohraryyneistä tehty marjapuuro.

 Julkiset taideteokset ja muistomerkit 
 Luettelo Äänekosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Hallinto 

Kaupunginvaltuustossa on 35 paikkaa, joista kaksitoista on sosiaalidemokraattien hallussa kaudella 2025–2029.

 Seurakunnat 
pienoiskuva|Äänekosken kirkko.
pienoiskuva|Äänekosken vuonna 1968 tulipalossa tuhoutunut vanha kirkko.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Äänekoskella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Äänekosken seurakunta
 Konginkankaan kappeliseurakunta
 Sumiaisten kappeliseurakunta
 Suolahden kirkkopiiri
 Äänekosken kirkkopiiri

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Äänekosken alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.ort.fi  Äänekoskella toimii lisäksi Äänekosken helluntaiseurakunta ja Äänekosken vapaaseurakunta sekä Jehovan todistajien valtakunnansali. Ortodoksisen kirkon osalta kaupunki kuuluu Jyväskylän ortodoksiseen seurakuntaan ja siellä on oma tsasouna.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Äänekosken kaupungin nykyisellä alueella.
 Konginkankaan seurakunta (liitetty Äänekosken seurakuntaan 2005)
 Sumiaisten seurakunta (liitetty Suolahden seurakuntaan 2006)
 Suolahden seurakunta (liitetty Äänekosken seurakuntaan 2007)

Urheilu
Äänekosken Huima on yleisseura, jossa on koripalloon erikoistunut jaosto. Naisten puolella Huima pelaa koripallon pääsarjassa ja miehet 2.divisioonassa. Huiman lisäksi paikkakunnalla toimii useita muita urheiluseuroja, kuten Koiviston Kipinä, Äänekosken Urheilijat sekä Suolahden Urho. Suolahden Urhon miesten jääkiekkojoukkue pelaa II-divisioonassa.

Tunnetuimpia äänekoskelaisia urheilijoita ovat keihäänheittäjät Jorma ja Kimmo Kinnunen.

 Tapahtumat 
Äänekoskella järjestetään useita tapahtumia vuosittain. Suurimpia niistä ovat olleet jokakesäiset Keitelejazzit ja Rautalankafestivaalit. Vuonna 2018 Suviseurat järjestettiin Äänekoskella, Konginkankaan Liimattalassa. Vuonna 2020 lopetetun Keitelejazzin seuraajaksi perustettiin vuonna 2021 Ääniä Festivaali.

Vanhoillislestadiolaisuuden suviseurat järjestettiin Äänekoskella vuonna 2018.

 Ystävyyskaupungit 
Äänekoskella on lukuisia ystävyyskaupunkeja:

  Alušta, Ukraina, entinen”Äänekoskella oli ystävyyskaupunki Krimin niemimaalla” – Krimin kriisi ja muita suuria aiheita keskustelussa, ÄKS 11.3.2014
  Aywaille, Belgia
  Brande, Tanska
  Hveragerði, Islanti
  Sigdal, Norja
  Örnsköldsvikin kunta, Ruotsi

 Nähtävyydet 
Äänekosken nähtävyyksiä ovat mm.:
 Kalle Piilosen patsas, joka on taiteilija Nora Tapperin vuonna 1996 veistämä. Sijaitsee Äänekosken keskustan Itsenäisyyden puistossa.
 Kapeenkosken alue, jossa on neljä virtaavaa koskea sekä erilaisia ulkoilureittejä.
 Kauppiasmuistomerkki, vuonna 1980 Wessmannin kaupan peruskivistä tehty Veikko Hirvimäen teos. Sijaitsee Wessmannin puistossa.
 Keitele-museo, vesi- ja rautatieliikenteen toiminnallinen erikoismuseo Suolahden satamassa ja Wanhalla Asemalla.
 Koiviston paikallistie, Koiviston kylällä on osa yli kaksisataa vuotta vanhaa markkina- ja postitietä Vaasan ja Kuopion välillä.Koiviston museotie 
 KöyhyydenkyläKöyhyydenkylä, Rautionmäen kyläläisten rakentama kokonaisuus.
 Lastaajat-veistos, pronssiveistos Suolahden Wanhan Aseman pihamaalla. Sen on veistänyt kuvanveistäjä Tapio Junno vuonna 1982.
 Markkamäen puutaloalue, 1950-luvun tyyliä edustava suojeltu puutaloalue.
 Pukkimäen puutaloalue, 1920-luvulla rakennettu puutaloalue, jossa esimerkiksi Birger Brunilan suunnittelemia rakennuksia.
 Mikon Puisto, joka on nimetty äänekoskelaisen elokuvaohjaaja Mikko Niskasen mukaan.
 Nuijasodan muistomerkki, vuonna 1714 käytiin kyseisellä paikalla Isonvihan taistelu. Obeliskin muotoinen muistomerkki pystytettiin paikalle 1950.
 Paperipuu ui -patsas, joka on taiteilija Jussi Koivusalon vuonna 1982 Äänekosken synnystä kertova teos. Sijaitsee Äänekosken keskustassa.
 Laulavan mörön polkuLaulavan mörön polku , ulkoilureitti Sumiaisissa Syvälahden, Lohilahden ja Vihijärven kylillä.
 Hiskinmökki, Äänekosken vanhin, 1800-luvulla rakennettu puutalo.
 Suolahden Wanha Asema, 1898 rakennettu suojeltu rautatieasema Suolahdessa. Talossa on vieraillut muun muassa Akseli Gallen-Kallelan maalausmatkoillaan Keski-Suomessa.
Äänekosken nähtävyydeksi voidaan laskea myös Helsingin Seurasaaren ensimmäinen rakennuskokonaisuus Niemelän torppaNiemelän torppa. Kansallismuseo. Viitattu 24.9.2018., jonka Akseli Gallen-Kallela ja Yrjö Blomstedt löysivät Konginkankaalta. Torpan kaikki rakennukset siirrettiin Seurasaareen 1909.

 Kuvagalleria 

 Lähteet 


Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Äänekosken kaupungin kotisivu
 Tilastokeskus – Äänekosken avainluvut

*