Hormoni

Hormoni on elimistön hitaaseen viestintäjärjestelmään liittyväHormonit. PedaNet Muhos. https://peda.net/muhos/muhoksen-lukio/oppiaineet2/terveystieto/te1/hormonit endogeeninen eli elimistön itse valmistama viestinvälittäjämolekyyli, joka kulkee erittymispaikastaan kohdesoluihin pääosin verenkierron välityksellä. Hormonit osallistuvat lähes kaikkiin elimistön aineenvaihduntaprosesseihin, ja niitä erittyy eri puolilla elimistöä sijaitsevista umpirauhasista. Aivolisäke säätelee muiden umpirauhasten toimintaa ja hypotalamus säätelee autonomisen hermoston signaalien mukaan aivolisäkkeen toimintaa. 

Hormoni voi vaikuttaa aivan pieninäkin määrinä sellaiseen soluun, jossa on hormonille spesifisiä reseptoreja. Hormonit vaikuttavat elimistössä lisääntymisen säätelyyn, kasvuun, kehitykseen sekä energian tuotantoon, käyttöön ja varastointiin. Jotkut tuotteissa käytetyt kemikaalit voivat häiritä normaalia kehon hormonitoimintaa ja aiheuttaa siten terveysriskejä. Hormonitoimintaa häiritsevä kemikaali on sellainen eksogeeninen (elimistön ulkopuolelta tuleva) aine tai aineseos, joka muuttaa hormonijärjestelmän toimintaa ja aiheuttaa siksi haittavaikutuksia kokonaisessa organismissa, sen jälkeläisissä tai (osa)populaatioissa. 

Keskushermosto ja hormonitoiminta ovat yhteistoiminnassa hypotalamuksen ja aivolisäkkeen kautta. Aivoihin tulee sekä hermosolujen välittämää että verenkierron tuomaa tietoa elimistön sisältä ja ulkopuolelta. Väliaivojen pohja säätelee hormonituotantoa. Aivolisäkkeen hormonit vaikuttavat vuorostaan muihin umpirauhasiin. Hermosto ja hormonit toimivat yhdessä esimerkiksi silloin kun suutumme, pelästymme tai stressaannumme.

Termi hormoni on peräisin kreikankielisestä sanasta hormao, joka tarkoittaa kiihdyttää tai herättää. Starling oli ensimmäinen, joka käytti termiä viittaamaan umpieritykseen vuonna 1905. Starling määritteli hormonin kehon tuottamaksi aineeksi, joka vaikuttaa muualla kuin siinä paikassa, jossa sitä tuotetaanInsulin: understanding its action in health and disease. https://bjanaesthesia.org/article/S0007-0912(17)37337-3/pdf. Sama kemiallinen yhdiste voi toimia sekä hormonina että elimistön nopeaan viestintäjärjestelmään kuuluvana hermoston toimintaa säätelevänä välittäjäaineena.

 Hormonien vaikutus kohdesoluun 

Hormonit voivat olla joko vesi- tai rasvaliukoisia. Vesiliukoisia hormoneja ovat muun muassa katekoliamiinit, glukagoni ja insuliini, jotka vaikuttavat kohdesolunsa solukalvossa oleviin reseptoreihin. Solukalvon reseptorit puolestaan aktivoivat toisiolähettejä eli cAMP:ta, cGMP:ta tai kalsium-ioneja. Nämä toisiolähetit puolestaan aktivoivat solun toimintaa esimerkiksi aktivoimalla proteiinikinaaseja.

Rasvaliukoisia hormoneja puolestaan ovat steroidit, D-vitamiini ja kilpirauhashormonit, jotka kulkevat verenkierrossa veren proteiineihin sitoutuneina ja sitoutuvat kohdesolunsa reseptoreihin joko solulimassa tai tumassa, koska rasvaliukoisina ne pääsevät solukalvon läpi. Rasvaliukoiset hormonit aktivoivat tai inhiboivat tiettyjen proteiinien proteiinisynteesiä.

 Hormonien rakenne 

Hormonit voivat olla aminohappoyhdisteitä, rasvahappoyhdisteitä, proteiini- tai peptidihormoneja tai steroideja. Aminohappoyhdisteistä muodostuneet hormonit ovat muodostuneet tyrosiinista ja tryptofaanista. Näihin hormoneihin kuuluvat kilpirauhasen erittämät kilpirauhashormonit ja lisämunuaisytimen erittämät katekoliamiinit. Solukalvojen fosfolipidi arakidonihappo toimii rasvahappoyhdisteisten hormonien lähtöaineena. Rasvahappoyhdisteisiä hormoneja ovat eikosanoidit, joita ovat esimerkiksi prostaglandiinit, tromboksaanit ja leukotrieenit. Proteiini- ja peptidihormonit ovat muodostuneet muutamasta tai useista sadoista yhteenliittyneestä aminohaposta. Peptidihormoneja ovat esimerkiksi vasopressiini ja tyreoliberiini. Proteiinihormoneja ovat esimerkiksi insuliini ja kasvuhormoni. Proteiinihormoneja, joihin on liittyneenä hiilihydraattiryhmä, kutsutaan glykoproteiineiksi. Glykoproteiineja ovat esimerkiksi follikkelia stimuloiva hormoni ja luteinisoiva hormoni. Steroidihormonien lähtöaineena toimii kolesteroli. Steroidihormoneja erittyy lisämunuaisen kuorikerroksesta, sukupuolirauhasista ja istukasta.

 Ihmiselimistön tärkeitä hormoneja 

 Nimi  Lyhenne  Erittymiskudos  Solut Adrenaliini  -  lisämunuaisen ydin  kromafiinisolut Aldosteroni  -  lisämunuaisen kuorikerros  zona glomerulosa Antidiureettinen hormoni eli vasopressiini  ADH  aivolisäkkeen takalohko  Dopamiini  -  lisämunuaisen ydin, hypotalamus  Erytropoietiini  EPO  munuainen  mesengiaalisolut Estradioli  E2  munasarja, kives  granuloosasolut, Sertolin solutEstrogeeni -munasarjat Follikkelia stimuloiva hormoni  FSH  aivolisäkkeen etulohko  gonadotrooppisolut Gastriini  -  mahalaukku, pohjukaissuoli  G-solut Glukagoni  -  haima  alfasolut Gonadoreliini  GnRH  hypotalamus  P/D1-solut Greliini  -  mahalaukku  Inhibiini  -  munasarja, kives  granuloosasolut, Sertolin solut Insuliini  -  haiman Langerhansin saarekkeet  beetasolut Istukkahormoni  hCG  istukka  Kalsitoniini  -  kilpirauhanen  parafollikulaarisolut Kasvuhormoni eli somatotropiini  GH  aivolisäkkeen etulohko  somatotrooppisolut Keltarauhashormoni eli progesteroni  -  munasarja  granuloosasolut, teekasolut Kolekystokiniini  CCK  pohjukaissuoli  Kortikoliberiini  CRH  hypotalamus  Kortikotropiini  ACTH  aivolisäkkeen etulohko  kortikotrooppiset solut Kortisoli  -  lisämunuaisen kuorikerros  zona fasciculata, zona reticularis Luteinisoiva hormoni  LH  aivolisäkkeen etulohko  gonadotrooppisolut Melatoniini  -  käpyrauhanen  Noradrenaliini  -  lisämunuaisen ydin  kromafiinisolut Oksitosiini  -  aivolisäkkeen takalohko  Parathormoni eli lisäkilpirauhashormoni  PTH  lisäkilpirauhanen  Prolaktiini  PRL  aivolisäkkeen etulohko, rinnat, kohtu  laktotrooppiset solut Serotoniini  5-HT  keskushermosto, ruoansulatuskanava  Somatostatiini  SRIF  hypotalamus, Langerhansin saarekkeet  Testosteroni  -  kivekset, munasarjat  Leydigin solut (miehillä) Trijodityroniini  T3  kilpirauhanen  follikulaarisolut Tyroksiini  T4  kilpirauhanen  follikulaarisolut Tyroliberiini  TRH  hypotalamus  Tyreotropiini  TSH  aivolisäkkeen etulohko  tyreotrooppiset solut

 Hormonien ulkoinen käyttö 
Hormoneja käytetään myös lääkinnällisessä tarkoituksessa ja raskauden ehkäisyssä. Hormonien säännöllinen käyttö johtaa usein elimistön oman hormonituotannon lamaantumiseen.

 Katso myös 
 Kudoshormoni
 Neurohormoni
 Endorfiini
 Hermoston välittäjäaine
 Keskushermoston välittäjäaine

 Lähteet 

Aiheesta muualla

Hyvä hormonitoiminta pitää pirteänä ja seksuaalisesti halukkaana, Helsingin Sanomat 6.8.2015.
OpetusTV, biologia: Hormonit
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes): Hormonitoimintaa häiritsevät kemikaalit 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit