Riihimäki

Riihimäki on Etelä-Suomen kaupunki, joka sijaitsee Helsingistä noin 70 kilometriä pohjoiseen ja Hämeenlinnasta 28 kilometriä kaakkoon. Riihimäki sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnan eteläosassa. Sen naapurikunnat ovat Janakkala pohjoisessa, Hausjärvi idässä, Hyvinkää etelässä ja Loppi lännessä. Riihimäki perustettiin kauppalana vuonna 1922, ja vuonna 1960 Riihimäestä tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uusimuotoisesta kaupungista.

Riihimäki sijaitsee rautateiden risteyskohdassa ja on ollut varuskuntakaupunki autonomian ajoista lähtien. Kaupungin asukasluku on noin . 

 Nimen alkuperä 
Riihimäen keskustassa sijaitsevan Riihikiven muistolaatan mukaan kaupunki on saanut nimensä nykyisen Rautatienpuiston mäkialueella sijanneiden riihien mukaan.https://riihimakiseura.fi/kotiseututietoa/taide/muistolaattoja/ riihimäkiseura.fi. viitattu 1.11.2019

 Historia 
pienoiskuva|vasen|Ilmakuva Riihimäeltä 1960-luvulla.
 Esihistoria 
Riihimäen alue paljastui veden alta Yoldiameren aikana noin 10 200–9 500 vuotta sitten.Riihimäen rakennetut kulttuuriympäristöt 2020  (sivuilla 10-12 on kerrottu Riihimäen alueen historiasta), riihimaki.fi, viitattu 24.9.2020. Riihimäen alueella sijaitseva Silmäkenevan suo- ja peltoalue oli kivikaudella yli 10 000 vuotta sitten järvi, jonka alta Riihimäen alue paljastui maaperän kohoamisen seurauksena.Riihimäen kaupungin ympäristön tila 2017  (sivu 7), riihimaki.fi, viitattu 7.4.2020. Järvi ulottui Arolammilta nykyisen keskustan alueelle. Merenranta oli kivikaudella nykyisen Vantaan kaupungin kohdalla ja Silmäkeneva sijaitsi noin 30–40 km:n etäisyydellä merestä, johon sen yhdisti nykyisin Vantaanjokena tunnettu vesistö. Järven on arvioitu soistuneen 500-luvulle mennessä. Silmäkenevan muinaisjärven entisiltä rannoilta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Riihimäeltä löytyneistä yli 20 kivikautisesta asuinpaikasta varhaisimmat ajoittuvat lähes 9 000 vuoden taakse.Riihimäen historiaa lyhyesti | Riihimäen kaupunginmuseo, riihimaenkaupunginmuseo.fi, viitattu 7.4.2020

 1200–1899 
Varhaisimmat pysyvät asukkaat asettuivat Riihimäen seudulle, Ryttylän kylän alueelle arviolta 1200-luvulla. Silmäkenevalta otettujen siitepölynäytteiden perusteella maanviljely olisi lähialueilla alkanut viimeistään 1400-luvulla. Riihimäen kylistä Ryttylä, Kara, Arolampi, Hiivola ja Herajoki mainitaan jo 1500-luvulta peräisin olevissa veroluetteloissa.

Nykyinen Riihimäen alue oli varhaisina aikoina suomaata, jota halkoi hiljalleen virtaava joki. Mahdollisuudet maanviljelyyn, kaskenpolttoon ja pellonraivaukseen olivat vähäiset ja varhainen asutus hakeutui yleensä seuduille, jossa vilja kasvoi helposti ja missä karja kykeni liikkumaan vaivattomasti. Tämän takia seutu, jossa Arolammen, Herajoen, Karan, Ryttylän ja Vantaan kylät sivusivat toisiaan jäi kylien takamaaksi, jota hallitsi suuri suo. Suo oli paikoin vetistä lettoa, paikoin aukeaa nevaa ja kitukasvuista rämettä tai kuusivaltaista korpea. Karan kylää esittävässä isojakokartassa 1770-luvulta suuren rämeikön nimeksi on merkitty Pataistensuo. Nykyisen keskustan (Suokylä) alueen nimenä mainitaan Pillisuo vuoden 1857 karttaan liittyvässä asiakirjassa. Karan kylän eteläinen raja kulki Hattulamminmäestä (nyk. Hatlamminmäki) etelälounaaseen Kokonsuolle ja sieltä edelleen lounaaseen Vantaanjoen itärannalla sijaitsevaan Vähään Patastesaareen, nykyisen Parooninmäen pohjoispuolelle. Sieltä raja suuntautui luoteeseen Sipposaareen (nyk. Sipusaari). Ryttylän ja Karan välinen raja kulki sieltä koilliseen Vuohiniitynmäelle.

Pataistensuon pohjoispuolta pitkin kaarsi korkea harjanne, joka oli eräs Salpausselän sivuharjuista, joka syntyi runsaat 10 000 vuotta sitten jääkauden lopulla. Harjua pitkin kiemurteli herajokelaisten vanha kirkkotie. Tien varrella oli Istuinkivenä tunnettu kallio. Ryttylän rajalta Pataistensuon länsilaitaan ulottuvalla ylänkömaalla kasvoi sankkaa metsää. Joka puolella aukeni suuria soita. Ison Patastesaaren (nyk. Patastenmäki) itä- ja eteläpuolella oli laaja Uhkolansuo. Lounaassa Vantaanjoen varrella Pataistensuohon liittyi läheisesti Korttionsuo sekä Herajoella päin Silmäkeneva. Vedenjakaksi muodostuneen harjun pohjoispuolella kasvoi kumpuileva korpi. Sen keskellä avautui suuri, upottava Uramonsuo. Hieman kauempana koillisessa oli mäkisen ja metsäisen maaston takana Hattulamminsuo (nyk. Hatlamminsuo). Harjun eteläpuolisen vetisten maaperän suonena virtasi paljon nykyistä leveämpänä Vantaanjoki, joka alkoi noin viiden kilometrin päästä Erkylänjärvestä.

Haapahuhdan alueella oli 1700-luvulla Karan ja Ryttylän kartanoiden torppia.Riihimäen kaupunki - Haapahuhdan koulu - Historia  riihimaki.fi, viitattu 9.5.2020. Karan maille syntyivät 1780-luvun kuluessa muun muassa Kuulojan, Huhtimon ja Kokon torpat, ja 1800-luvun puolella Talteen ja Tienhaaran torpat. Anttilan talonpoikaistalon alainen Juppalan torppa raivattiin 1788. Ryttylän rälssitalon alainen Haapahuhdan torppa perustettiin 1794, josta muodostettiin vuonna 1813 itsenäinen tila. 1800-luvun alkuvuosina perustettiin myös Uramon ja Sipusaaren torpat sekä Riihiviidan uudistila. Monet entisten torppien nimet ovat edelleen nähtävissä Riihimäen kaupunginosien ja asuinalueiden nimissä.

Suomen rautatieverkon ensimmäisen rataosuuden rakentamisen Helsingin ja Hämeenlinnan välille alettua perustettiin radanrakentajia varten alueelle työasema, joka sai nimekseen Riihimäki. Riihimäelle perustettiin myös rautatieasema, joka on yksi vuonna 1862 avautuneen Helsinki-Hämeenlinna-radan alkuperäisistä asemista. Ensimmäinen asemarakennus Riihimäelle valmistui kuitenkin vasta 1868.Riihimäen kaupunki – Riihimäen kuusitoista vuosikymmentä – 1860 , riihimaki.fi, viitattu 9.5.2020. Riihimäki oli aluksi Helsinki-Hämeenlinna-radan hiljaisin seisake ja seudulle asettui pieni rautatieläisyhdyskunta ja syntyvä kylä houkutteli myös käsityöläisiä.Riihimäen kaupunginmuseo - Riihimäen historiaa lyhesti, riihimaenkaupunginmuseo.fi, viitattu 9.5.2020 Riihimäen taajaman ydin muodostui 1900-luvun alkuun saakka rautatieaseman ja Rautatienpuiston ympäristöstä. Asukkaita oli vuoden 1859 lopussa noin 1 200, ja vuoteen 1900 mennessä oli väkiluku kasvanut 2 610 henkeen.

Asemasta tuli Suomen ensimmäinen risteysasema ja siten tärkeä kauttakulkupaikka, kun sieltä itään johtavan Riihimäki–Pietari-radan ensimmäinen osuus Lahteen avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1869. Risteysasema teki Riihimäestä Hausjärven kunnan nopeimmin kasvavan taajaman. Jo 1800-luvun loppupuolella Riihimäellä pidettiin käräjät ja veronkannot. Vähitellen aseman ympärille alkoi syntyä lisää asutusta.

 1900–1999 
pienoiskuva|Näkymä Riihimäen keskuskirkolle.
Vuonna 1905 valmistunut kirkko yhdisti lähiseutua ja asemakyläläisiä. Riihimäestä oli muodostumassa teollisuuspaikkakunta, jonka tärkeimmät teollisuuslaitokset olivat saha ja lasitehdas. 

Vuonna 1907 avattiin kapearaiteinen Riihimäen–Lopen rautatie Riihimäeltä Lopen Kesijärvelle.Riihimäen kaupunki – Riihimäen kuusitoista vuosikymmentä – 1900 , riihimaki.fi, viitattu 9.5.2020. Rautatie oli alkujaan hevosvetoinen, mutta muuttui 1911 höyryvetoiseksi. Rata oli toiminnassa vuoteen 1954.

Sotilasstrategisesti tärkeälle rautatiepaikkakunnalle riittävän matkan päähän Suomenlahden rannikosta perustettiin 1910 ratsuväkivaruskunta, jossa toimi Suomen viestijoukkojen keskuspaikka Viestirykmentti vuoden 2014 lakkautukseensa saakka. Samana vuonna perustettiin myös Riihimäen lasi, joka toimi vuoteen 1990 saakka. Nykyään samassa rakennuksessa sijaitsee Suomen lasimuseo. 

Vuoden 1918 sisällissodan loppuvaiheessa käytiin Riihimäen taistelu, jonka yhteydessä saksalaiset valtasivat paikkakunnan punaisilta. Sodan päätyttyä perustettiin vankileiri, jonne oli sijoitettuna noin 8 500 punavankia. Heistä yli tuhat kuoli vuoden 1918 syyskuuhun mennessä. Nykyinen Riihimäen vankila on toiminut vuodesta 1929 lähtien.

Riihimäen alueen asukkaat anoivat keväällä 1915, että osasta Hausjärveä muodostettaisiin Riihimäen taajaväkinen yhdyskunta. Kuvernööri kehotti Hausjärven kuntaa ryhtymään toimiin Riihimäen asemaseudun muuttamiseksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, jolla olisi itsehallinto taloudellisissa kysymyksissä ja järjestysasioissa. Asetettu toimikunta laati ehdotuksen tarvittaviksi säännöiksi ja tilasi asemakaavan arkkitehti Harald Andersinilta. Ensimmäinen asemakaava valmistui tammikuussa 1916. Riihimäestä muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta lopulta vuonna 1919. Riihimäki erosi vuonna 1922 Hausjärvestä itsenäiseksi kauppalaksi. Taajaväkisen yhdyskunnan laajentuessa päätettiin teettää laajemman kokonaisuuden sisältävä asemakaava, joka vahvistettiin 1925. Uuden asemakaavan laati arkkitehti Otto Iivari Meurman ja asemakaava-alueeseen kuuluivat Harjukylä, Suokylä, Koivistonmäki, Peltokylä, Jokikylä sekä nykyinen Peltosaaren alue.

Riihimäki kärsi suuria vaurioita talvisodan pommituksissa, mutta selvisi jatkosodasta ehjänä.Riihimäen kaupunki – Riihimäen kuusitoista vuosikymmentä – 1940 , riihimaki.fi, viitattu 9.5.2020. Erityisesti Antreasta asutettiin siirtolaisia kauppalaan sodan jälkeen. Sodanjälkeinen rakentaminen ei rajoittunut vain sodan tuhojen korjaamiseen, vaan myös uusia rakennuksia rakennettiin. Kauppalaan rakennettiin 1950-luvulla noin 1 000 uutta asuinrakennusta ja samalla kaavoitettiin useita uusia asuinalueita, kuten Hirsimäki, Uramo ja Uhkola.Riihimäen kaupunki – Riihimäen kuusitoista vuosikymmentä – 1950 , riihimaki.fi, viitattu 9.5.2020. 1950-luvun lopussa alkoi myös Riihimäen kautta kulkevan valtatie 3:n (nyk. seututie 130) rakentaminen.

Riihimäki sai kaupunkioikeudet vuoden 1960 alusta,Riihimäen kaupunki – Riihimäen kuusitoista vuosikymmentä – 1960 , riihimaki.fi, viitattu 9.5.2020. jolloin yhä useampi riihimäkeläinen matkusti töihin paikkakunnan ulkopuolelle. Lähiöitä rakennettiin Otsolaan ja Sipusaareen ja muun muassa Räätykänmäkeen rakennettiin omakotitaloalueita. 1970-luvulla alettiin rakentaa Mattilaan teollisuuskylää ja Peltosaareen uutta asuinlähiötä.Riihimäen kaupunki – Riihimäen kuusitoista vuosikymmentä – 1970 , riihimaki.fi, viitattu 9.5.2020. Lisäksi rakennettiin kerrostaloja Ilomäkeen sekä Suojalan omakoti- ja rivitaloalue. Riihimäen osuus pääradasta sähköistettiin vuonna 1972. 1980-luvun alussa teollisuustyöväen määrä laski kolmanneksella ja rautatieläistenkin määrä väheni, sillä ihmiset alkoivat siirtyä palvelualoille. Riihimäen lasi lopetti toimintansa vuonna 1990, joka lisäsi palvelualoille siirtyvien määrää. Valtatie 3:n valmistuessa 1990-luvulla Riihimäen liikenneyhteydet maanteitse Helsinkiin ja Tampereelle paranivat huomattavasti.1990 - Riihimäen kaupunki , riihimaki.fi, viitattu 26.7.2020.

 2000– 
Riihimäen rautatieaseman liikenne ja asema rautatieristeyksenä heikkeni jonkin verran Lahden oikoradan valmistuttua 2006.Riihimäen kaupunki – Riihimäen kuusitoista vuosikymmentä – 2000 , riihimaki.fi, viitattu 9.5.2020. Vuonna 2008 Riihimäen aseman tuntumaan rakennettiin Liikekeskus Atomi, jossa toimii muun muassa Prisma. Rautatieaseman yhteyteen valmistui 2009 myös matkakeskus.

 Kaupunkikuva 

 Ympäristö ja luonto 
vasen|pienoiskuva|Hatlamminsuo on arvokkain yksittäinen luontokohde Riihimäen alueella. 
Maisemallisesti Riihimäki on viljely- ja järvimaata.Riihimäen kaupungin ympäristön tila 2017 - Luonnon monimuotoisuus ja sen säilyttäminen  (sivu 17), riihimaki.fi, viitattu 7.4.2020. Kaupungin länsipuoli kuuluu Tammelan ylänköseutuun ja itäpuoli Keski-Hämeen viljely- ja järviseutuun. Suhteellinen korkeusvaihtelu on 30–75 metriä ja alue on luonteeltaan mäkimaastoa. Korkein kohta on Hatlamminmäellä, joka on 165 metriä merenpinnan yläpuolella.

Riihimäen luontoon sisältyy monipuolisesti metsiä, soita ja vesistöjä. Metsistä kuusivaltaiset, lehtomaiset kankaat ovat yleisimpiä. Lehtojen osuus Riihimäen metsämaista on yli 30 prosenttia.Riihimäki - Riihimäen luonnon yleispiirteet, riihimaki.fi, viitattu 7.4.2020 Lehmusmetsiköitäkin on runsaasti ja myös pähkinäpensaikkoja esiintyy. Kallioista muun muassa harvinainen kivilaji, gabro, esiintyy laajalti kaupungin eteläosissa.

Soita Riihimäellä on Etelä-Suomen oloihin jopa tavallista enemmän, lähes 10 %. Vallitsevien suoyhdistelmätyyppien vyöhyke Riihimäellä ovat kilpikeitaat. Pääosa soista kuuluu kuitenkin viettokeitaisiin ja ainoastaan iso Silmäkeneva kilpikeitaisiin. Suotyypeistä Riihimäellä esiintyy monipuolisesti rämeitä, korpia ja nevoja. Soista luonnontilaisimpana on säilynyt kaupungin koilliskulmassa, Hausjärven rajan tuntumassa sijaitseva Hatlamminsuo.

Jääkauden jäljistä löytyy Riihimäeltä siirtolohkareita, harjuja, muinaisrantoja sekä suppia.Riihimäen kaupungin ympäristön tila 2017  sivu 9, riihimaki.fi, viitattu 7.4.2020 Riihimäen läpi kulkee myös ensimmäinen salpausselkä.

Vesistöjä Riihimäellä on vain noin 500 hehtaaria.Riihimäen kaupungin ympäristön tila 2017 – Vesistöt  (sivu 35), riihimaki.fi, viitattu 7.4.2020. Suurimmilta osin Riihimäen alue kuuluu Vantaanjoen vesistöalueeseen ja pohjoisimmat osat Kokemäen vesistöalueeseen. Kaupunkia halkoo itä-länsi-suunnassa päävesistöalueiden välinen vedenjakaja, jonka alueen päälle kaupungin keskusta sijoittuu. Alueen vedet ohjautuvat pääosin pieniä ojia ja puroja pitkin. Riihimäen järvet sijaitsevat kaikki kaupungin eteläosassa. Suurimmat järvet ovat Hirvijärvi, Paalijärvi sekä Hyvinkäälle ulottuva Suolijärvi. Pienimpiä järviä ovat Vatsianjärvi, Arolammi sekä kaksi Vähäjärveä, joista toinen laskee Paalijärveen ja toinen Hirvijärveen.Riihimäki - Järviwiki, jarviwiki.fi, viitattu 26.4.2020. Vantaanjoki virtaa Riihimäen alueella noin 13 kilometrin matkan. Vantaanjoen sivujokia Riihimäellä ovat Herajoki ja Paalijoki. Pohjoisessa virtaa Kokemäenjoen valuma-alueeseen kuuluva Riihiviidanoja Punkanjokeen ja edelleen Puujokea pitkin pohjoiseen. 
pienoiskuva|Arolammi|alt=

 Luonnonsuojelualueet ja luontokohteet 
Riihimäellä on 26 luonnonsuojelualuettaLuonnonsuojelualueet - Riihimäki, riihimaki.fi. Viitattu 19.11.2025.: Arolammi, Epranoja, Hatlammi, Haukkavuorenmaa, Hirvenoja, Hirvenojanmetsä, Ihantolan purolehto, Kannistonmetsä, Kassoskivenmaa, Kolisevanmaa, Korttionmäki, Käpälämäki, Lupposen suojelualue, MiikaRock'n suojelualue, Myllybackan suojelualue, Paalijoen kanjoni, Paalijärven eteläranta, Pojansilta, Seljan suojelualue, Takalan suojelualue, Vahteristo, Vantaanjokivarsi ja Vatsia (Suolijärvi) sekä kesällä 2025 perustetut Pohjankorven (Käräjäkoski) ja Poikainahomäen luonnonsuojelualueet.Riihimäki on lähettänyt yksityisten luonnonsuojelualueiden omistajille kiitoskirjeet - Riihimäki, riihimaki.fi. Viitattu 19.11.2025. Luonnonsuojelualueiden ja suojeltujen luontotyyppien osuus Riihimäen maapinta-alasta on 3,1%. Muita luontokohteita Riihimäellä ovat muun muassa Hirvijärvi, Käräjäkoski, Peltosaaren kosteikkopuisto, Riutta ja Sammaliston kosteikko.Luontokohteet - Riihimäki, riihimaki.fi, viitattu 22.8.2023.

 Ilmasto 
Meren suhteellinen läheisyys leudontaa Riihimäen talvea, mutta toisaalta Tammelan ylänkömaan vaikutus viilentää kesää. Vuoden sademäärä on Riihimäellä keskimäärin 610 mm ja sadepäiviä on noin 110 kpl vuodessa. Pysyvä lumipeite sataa Riihimäelle keskimäärin joulukuussa ja lunta kertyy maaliskuulle 30–35 cm.

 Kaupunginosat ja kylät 

Riihimäen kaupunginosat:

 Kaupunginosa Numero Harjukylä 1 Herajoki 25 Herala 33 Hirsimäki 11 Huhtimo 16 Jokikylä 5 Juppala 8 Kaunola 24 Kirjaus 19 Koivistonmäki 3 Koivuranta 22 Kumela 14 Kuuloja 23 Mattila 21 Merkos 27 Metsäkorpi 31 Parmala 29 Parooninmäki 9 Patastenmäki 10 Peltokylä 4 Peltosaari 20 Petsamo 7 Pohjankorpi 26 Punkantienristeys 12 Räätykänmäki 17 Sammalisto 32 Suokylä 2 Taipale 28 Tienhaara 18 Uhkola 15 Uramo 13 Vahteristo 30 Vantaa 6

Riihimäen alueella sijaitsevat kylät:

 Kylä Numero Arolampi 401 Erkylä 402 Herajoki 403 Hiivola 404 Kara 405 Karhi 406 Kernaala 407 Kormu 408 Kytäjärvi 420 Kytöjärvi 409 Ryttylä 410 Vantaa 411

 Laitapisteet 
Riihimäen kaupungin alueen laitapisteet ovat alla olevassa taulukossa. Taulukkoon on kerätty pohjoisin, itäisin, eteläisin ja läntisin piste sekä alueen korkein ja alin kohta.

 Paikka Kartalla Korkeus meren pinnasta, maastokartasta arvioituina Kuva Pohjoisin piste on metsän ja pellon rajalla. Pisteestä pohjoiseen päin rajakuntana on Hausjärvi.     n. 95 m   100px |  Riihimäen pohjoisin piste, kuvattu elokuussa 2021.    Itäisin piste on metsän ja pellon rajalla. Pisteestä itään päin rajakuntana on Hausjärvi.     n. 95 m   100px |  Riihimäen itäisin piste, kuvattu elokuussa 2021.    Eteläisin piste on metsässä. Pisteestä etelään päin rajakuntana on Hyvinkää, joka kuuluu Uuteenmaahan.     n. 115 m   100px |  Riihimäen eteläisin piste, kuvattu elokuussa 2021.    Läntisimmässä pisteessä on Kunauskivi. Pisteestä länteen päin rajakuntana on Loppi.     n. 110 m   100px |  Riihimäen läntisin piste, Kunauskivi, kuvattu elokuussa 2021.    Riihimäen korkein kohta on Hatlamminmäellä.     n. 165 m   100px |  Riihimäen korkein kohta, kuvattu toukokuussa 2022.    Riihimäen matalin kohta on Vantaanjoen Hähäänkoskessa Hyvinkään rajalla.     n. 85 m   100px |  Riihimäen matalin kohta, kuvattu toukokuussa 2022.   

 Arkkitehtuuri 
Harald Andersin teki Riihimäen ensimmäisen asemakaavan. Se julkaistiin alkuvuonna 1916.

 Puistot 

Riihimäellä on 155 nimettyä puistoa. Leikkipuistoja on 40.
Riihimäen rautatienpuisto on vanha rautatieläisten asuinalue rautatieaseman ja keskustan välissä. Alue oli aikoinaan osaksi VR:n, osaksi Paloheimon omistuksessa ja rakennuksissa oli rautatieläisten työsuhdeasuntoja, Paloheimon konttoritiloja sekä muita toimintoja. Alueella on suojeltuja rakennuksia.

 Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt 

Museoviraston mukaan Riihimäen valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat:
Riihimäen kasarmialue,
Riihimäen keskusliikekatu,
Riihimäen Lasin tehdasalue,
Riihimäen rautatieasema ja Rautatienpuisto,
Riihimäen urheilupuisto ja
Riihimäen vankila.

 Kunnalliset asiat 
 Päätöksenteko 
Riihimäen kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä, ja sen puheenjohtaja on Riku Bitter. Riihimäen kaupunginhallituksessa on 11 jäsentä, ja sen puheenjohtaja on Miia Nahkuri.

 Kauppalan- ja kaupunginjohtajat 
Riihimäki on ollut kaupunki vuodesta 1960 lähtien ja sitä ennen kauppala, alla olevassa taulukossa ovat kauppalan- ja kaupunginjohtajat.

+ Riihimäen kauppalan- ja kaupunginjohtajat  Vuodet  Johtaja  Huom. 1922–1932  Anders Rudolf Gestrin    Virallinen nimike oli ”kauppalanhallituksen esimies”.      1932  Väinö Tikkanen    Väliaikaisena.    1932–1956  Kalle Lauri Salminen   Jäi eläkkeelle 31.12.1956. 1957–1962  Väinö J. Leino    1957-59 hän oli Riihimäen kauppalanjohtajana ja 1960-1962 kaupunginjohtajana. 1962–1974  Väinö Oskari (V. O.) Mäkinen   Hän oli kansanedustajana vuosina 1966–1975, 1970-1974 toimi tilapäisenä hallintojohtajana  Juhani Nummela V.O.Mäkisen eduskuntatyön takia. 1962 perustettiin apulaiskaupunginjohtajan virka, jota hoiti Pentti Vuorinen vuoteen 1974. 1974–1983  Pentti Vuorinen  Apulaiskaupunginjohtajana oli 1974-1984 Ensi R. Louhiluoto. 1983–2000  Esko Hanninen  Jäi v. 2000 eläkkeelle. 2000–2016  Seppo Keskiruokanen  Hän oli apulaiskaupunginjohtaja 1984-2000 ja jäi v.2016 eläkkeelle, vuodesta 2000 lähtien ei ole ollut apulaiskaupunginjohtajaa. 2016–2020  Sami Sulkko  Siirtyi yksityiselle puolelle v.2020.  2020  Mika Herpiö  Väliaikaisena, varsinaisesti hän oli  elinvoimajohtaja. 2021–2022  Jere Penttilä  Siirtyi yksityiselle puolelle v.2022.  2022  Petri Hirvonen  Väliaikaisena, varsinaisesti hän oli hallintojohtaja.  2022–  Jouni Eho  

 Kunta- ja alueliitokset 
Vuonna 2013 aloitettiin kuntaliitosselvitys kolmen kunnan liitosta. Vuonna 2015 Loppi ja Hausjärvi äänestivät liitosta vastaan.

 Väestö 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Taajamat 
pienoiskuva|Riihimäen keskustaa Hämeenkadun ja Lopentien risteyksessä vuonna 2006.
Vuoden 2017 lopussa Riihimäellä oli 29 021 asukasta, joista 27 881 asui taajamissa, 807 haja-asutusalueilla ja 333:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Riihimäen taajama-aste on 97,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Riihimäen keskustaajama. Riihimäen keskustaajama ulottuu pieniltä osin myös Hausjärven ja Lopen kuntien alueelle.

 Koulutus 
pienoiskuva|Riihimäen koululaitoksen 100-vuotismuistolaatta Öllerinkadulla. Asemapäälliikkö A.W.Öller oli vahvasti mukana hankkimassa koulua Riihimäelle.

Kaupunki järjestää ainoana suomalaisena kuntana robotiikkaopetusta kaikissa kaupungin koulussa. Opetus alkaa päiväkodissa ja jatkuu lukion loppuun. Kaupungissa on järjestetty myös Robotiikan SM-kisat.

Riihimäki toimii Unicefin Lapsiystävällinen kunta -mallin mukaisesti. Se on perustanut esimerkiksi lapsiparlamentin ja perehdyttänyt kaupungin henkilöstön lapsen oikeuksiin, jotka pohjautuvat
YK:n lapsen oikeuksien sopimukseen.

Esiopetusta järjestetään Riihimäellä sekä päiväkotien että koulujen yhteydessä. Peruskouluja on 10: seitsemän alakoulua ja kolme yläkoulua.

Alakoulut:
 Eteläinen koulu
 Herajoen koulu
 Lasitehtaan koulu
 Patastenmäen koulu
 Peltosaaren koulu
 Pohjoinen koulu
 Uramon koulu

Yläkouluja ovat Harjunrinteen koulu, Karan koulu ja Pohjolanrinteen koulu.

Koulutoimeen kuuluu myös kaupunginkirjasto ja oppimateriaalikeskus. Riihimäellä on aikuiskoulutuksena vartijaksi pyrkiville kaksivuotinen opintolinja.

Riihimäellä on yksi päivälukio ja yksi aikuislukio. 

Hyria-kouluyhtiöön kuuluu Riihimäeltä entiset Riihimäen ammattioppilaitos ja Hyvinkään-Riihimäen aikuiskoulutuskeskuksen Riihimäen yksikkö. 

Riihimäellä on myös Suomen ympäristöopisto SYKLI sekä Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) Riihimäen yksikkö, jossa koulutetaan muun muassa tekniikan alojen insinöörejä. 

Lisäksi kaupungissa toimii kansalaisopisto, kuvataidekoulu ja musiikkiopisto.Koulutus ja varhaiskasvatus - Riihimäen kaupunki, riihimaki.fi, viitattu 27.3.2021.

 Terveydenhuolto 
Riihimäki kuuluu Kanta-Hämeen hyvinvointialueeseen (Oma Häme). Kanta-Hämeen keskussairaalan Riihimäen yksikkö (RYKS) ja Riihimäen seudun terveyskeskuskuntayhtymä sijaitsevat samassa kiinteistössä, jota kutsutaan Riihimäen sairaalaksi.

 Talous 
Kaupungissa toimii Suomen Würthin pääkonttori ja logistiikkakeskus sekä Valion Etelä-Suomen-tuoretuotemeijeri.

Riihimäen suurimpia yrityksiä liikevaihdoltaan vuonna 2022 olivat:
 Würth Oy
 Fortum
 RTV Riihimäki
 Tuottajain Maito
 Sako
 Bhg Group Finland
 Lantmännen Agro Riihimäki
 Kumera
 K-Citymarket Riihimäki
 Valutec

 Liikenne 
pienoiskuva|Riihimäen matkakeskus.

 Etäisyyksiä Riihimäeltä 
  Forssa 65 km
  Helsinki 65 km
  Hyvinkää 15 km
  Hämeenlinna 35 km
  Lahti 60 km
  Tampere 110 km
  Turku 155 km

 Junaliikenne 
pienoiskuva|Sm2-juna Riihimäen rautatieasemalla.
Riihimäki on Suomen pääradan varrella ja historiallisen Pietarin radan Suomen-puoleinen päätepiste. Riihimäen rautatieasema on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen junien pohjoinen pääteasema. Se on edelleenkin tärkeänä risteysasema, vaikka asemalla pysähtyvien junien määrä väheni Lahden oikoradan valmistuttua syyskuussa 2006. Riihimäen kautta kulkee myös Helsingin ja Tampereen välinen valtatie 3 sekä Hollolan ja Tammelan välinen kantatie 54.

 Joukkoliikenne 
pienoiskuva|Riihimäen paikallisliikenteen linja-auto linjalla 7, kalustona Scania Citywide LE Suburban.
Riihimäen paikallisliikennettä liikennöi yhdeksällä aikataulutetulla linjalla sekä kutsuohjattuun joukkoliikenteeseen perustuvalla R-kyydillä Vekka Group Oy ja Lehdon Liikenne Oy. Seutuliikennettä on Riihimäen matkakeskukselta Lopen ja Ryttylän suuntiin. Kaukoliikenteen vuoroista ainoastaan muutama käy matkakeskuksella. Muut kaukoliikenteen vuorot pysähtyvät valtatien 3 Kormuntien eritasoliittymän pysäkeillä.Joukkoliikenne - Aikataulut ja reitit - Riihimäen kaupunki (kohdat Seutuliikenne ja Kaukoliikenne), riihimaki.fi, viitattu 13.6.2021.

 Vesi-, jäte- ja energiahuolto 
Riihimäen Vesi toimii kaupunginhallituksen alaisena.

 Ystävyyskaupungit ja yhteistyökunnat 
Riihimäellä on seuraavat ystävyyskaupungit:

 Aalborg, Tanska
 Bad Segeberg, Saksa
 Gus-Hrustalnyi, Venäjä
 Norðurþing, Islanti
 Karlskoga, Ruotsi
 Skedsmo, Norja
 Szolnok, Unkari

Lisäksi Riihimäellä on seuraavat yhteistyökunnat, joiden kanssa Riihimäellä on johonkin yhteiseen piirteeseen perustuvaa säännöllistä yhteistyötä:
 Jonava, Liettua
 La Granja de San Ildefonso, Espanja
 Olaine, Latvia
 Suzhou, Kiina

 Kulttuuri 
pienoiskuva|Riihimäen kaupunginmuseo.

 Murre 
Riihimäen alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Riihimäen alueella puhuttu murre on Hausjärven murre, joka kuuluu Lopen alaryhmään.

 Nähtävyyksiä 

Riihimäen rautatienpuisto on kaupungin vanhinta aluetta. Aluetta alettiin rakentaa 1850-luvulla. Vuonna 1858 valmistuneessa asemapäällikön asunnossa sijaitsee nykyään Riihimäen Kaupunginmuseo.

Riihimäen Lasi -yhtiö (1910-1990) oli suurin lasitehdas Pohjoismaissa. Lasitehtaalla oli kymmenen tuotanto- ja varastorakennusta. 2020-luvulla paikan ostanut Kallioinen Yhtiöt on kertonut kunnostavansa ne tulevina vuosina. Nykyään paikalla toimii lasistudioita ja muita käsityöläisiä sekä Suomen Lasimuseo. Lasitehtaan vieressä sijaitsee sen työntekijöille 1900-luvun alussa rakennettu asuinalue, Hyttikortteli. Vuonna 1937 Kumelan veljekset perustivat Kumelan lasitehtaan, joka oli toiminnassa 1980-luvulle asti. Suomen Lasimuseo on keskittynyt suomalaiseen lasimuotoiluun ja alan historiaan. Museossa käy vuosittain noin 50 000 vierailijaa.

Riihimäen tunnukseksi on noussut Kalervo Kallion vuonna 1960 veistämä Lasinpuhaltaja-patsas, joka oli lasitehtaan työntekijöiden lahja tuoreelle kaupungille.{{Verkkoviite|osoite=https://yle.fi/a/74-20029058|nimeke=Riihimäki parturoi ikonisen patsaan puiston miltei paljaaksi – tilalle luvataan keskustapuisto, jota kehtaa näyttää vieraillekin|julkaisu=Yle Uutiset|ajankohta=2023-04-27|viitattu=2024-01-16}

Vuonna 2018 Riihimällä paljastettiin Tommi Toijan pronssinen Eksynyt-patsas.

Kun Riihimäki vietti 60-vuotisjuhlaansa kaupunkina vuonna 2021, se teetti useita seinämaalauksia. Hotelli Seurahuoneen seinässä oleva Patrik Korhosen muraali esittää Unikko-kuosia ja sen suunnittelijaa Maija Isolaa ja Oravankadun kiertoliittymässä on Jussi Gomanin veistos, jota viereisten meluseinien maalaukset täydentävät. Edwina Goldstonen teos taidemuseon seinällä esittelee paikallisia paikkoja ja henkilöitä, esimerkiksi Jukka Jalosen.

 Museot 

Riihimäellä on viisi museota: 
Suomen lasimuseo on valtakunnallinen vastuumuseo toimialanaan lasinvalmistus, lasiteollisuus ja lasitaiteen historia
Suomen Metsästysmuseo
Riihimäen taidemuseon peruskokoelmiin kuuluu muun muassa useita Helene Schjerfbeckin teoksia.Kulttuuri ja hyvinvointi - Riihimäen kaupunki, riihimaki.fi, viitattu 27.3.2021.
Riihimäen kaupunginmuseo 
Valtakunnallinen Työväentalomuseo

 Tunnettuja riihimäkeläisiä 

Kulttuurihenkilöitä

Sini Ariell, tatuointitaiteilija
Pekka Autiovuori, näyttelijä
Torsten Brander, musiikkivaikuttaja
Tommi Hakala, oopperalaulaja
Renny Harlin, elokuvaohjaaja, syntyi ja eli varhaislapsuutensa Riihimäellä
Aku Hirviniemi, näyttelijä, yrittäjä
Anita Hirvonen, iskelmälaulaja
Maija Isola, tekstiilitaiteilija
 Mauno Isola, kartanonomistaja ja runoilija
Erkki Junkkarinen, iskelmälaulaja
Janne Kataja, näyttelijä, yrittäjä
Jukka Kuronen, drag-artisti
Niina Lahtinen, näyttelijä
Sinikka Laine, kirjailija
Matti Lehtelä, näyttelijä
Ulla Virtanen, näyttelijä, käsikirjoittaja, syntynyt Riihimäellä
Jarkko Martikainen, muusikko 
NikoLa, drag-artisti, syntynyt Riihimäellä

Samuli Paronen, kirjailija
Veikko Sinisalo, näyttelijä, kotoisin Riihimäeltä
Seppo Tamminen, taiteilija, asui pitkään Riihimäellä
Jann Wilde, muusikko

 Urheilijoita 
Eetu-Ville Arkiomaa, jääkiekkoilija
Tero Arkiomaa, jääkiekkoilija
Sanni Franssi, jalkapalloilija

Matias Haaranen, jääkiekkoilija
Santeri Hatakka, jääkiekkoilija
Jukka Jalonen, jääkiekkovalmentaja
Kasper Kenig, jääkiekkoilija
Max Kenig, jääkiekkoilija
Olli Korkeavuori, jääkiekkoilija
Janne Lahti, jääkiekkoilija
Sami Lähteenmäki, jääkiekkoilija
Ari Munnukka, jalkapalloilija
Daniel O’Shaughnessy, jalkapalloilija
Patrick O’Shaughnessy, jalkapalloilija
Sanni Rantala, jääkiekkoilija
Janne Rekola, koripalloilija
Aki Seitsonen, jääkiekkoilija
Matti Sutinen, seiväshyppääjä
Teemu Tamminen, käsipalloilija
Kari Tiainen, endurokuljettaja
Lauri Toivonen, koripalloilija
Jukka Vanninen, jalkapallovalmentaja
Pekka Vasala, juoksija
Jussi Veikkanen, pyöräilijä
Tuomas Viertola, koripalloilija
Ilkka Vuori, koripalloilija

 Poliitikkoja 
Efraim Kronqvist, kansanedustaja, Riihimäen punakaartin päällikkö 1918)
Arto Lapiolahti, kansanedustaja
Aino-Kaisa Pekonen, kansanedustaja
Päivi Räsänen, poliitikko 
Helge Sirén, kansanedustaja
Iiro Viinanen, poliitikko

 Muut 
 Ragnar Granit, nobelisti
 Veikko Löyttyniemi, toimitusjohtaja
 Päivi Niemi-Laine, ammattiliiton puheenjohtaja
 Arvi Paloheimo, teollisuusmies
 Olli Paloheimo, vuorineuvos
 Heikki Palva, arabian kielen professori, ylioppilas Riihimäen lukiosta 1953

 Tapahtumia 
pienoiskuva|Itsenäisyyspäivän kansallinen paraati vuonna 2009.
Riihimäellä järjestettäviä tapahtumia ovat esimerkiksi Kansainväliset Erämessut ja Riihimäki-päivä. Vuosina 2013–2021 Riihimäellä järjestettiin myös Rauta ja Petrooli -auto- ja traktoritapahtuma Riihimäen Tehtaankadun messupuistossa. Vuodesta 2022 lähtien Rauta ja Petrooli on järjestetty Hämeenlinnassa Kantolan tapahtumapuistossa.

Riihimäki julistautui pääsiäiskaupungiksi vuonna 1997. Nykyään se järjestää kolmipäiväisen tapahtuman lapsiperheille.

Kesäkuussa 2025 Riihimäellä järjestetään lasialan biennaali, jonka ohjelmaan kuuluu ammattilaisseminaari, asiantuntijavierailuja ja näyttelyitä. Tapahtuma näkyy myös Iittalassa ja Nuutajärvellä.

 Musiikki ja esittävät taiteet 
Riihimäen Teatterin lisäksi kaupungissa toimii Riihimäen Nuorisoteatteri ja useita harrastajateattereita. 

Hämeen Reserviläissoittokunta toimii Riihimäellä. Muita kulttuuripalveluita tarjoaa muun muassa Riihimäen kaupunginkirjasto.

 Media 
Riihimäen paikallislehti on Aamuposti, jossa julkaistaan myös Hyvinkään, Hausjärven, Lopen ja Nurmijärven uutisia. Aamulehden tytärlehti Viikkouutiset Riihimäki on paikallinen ilmaisjakelulehti. Ennen Aamupostin perustamista Riihimäellä ilmestyi paikkakunnan oma paikallislehti Riihimäen Sanomat.

Riihimäen asioista uutisoivat myös Yle Häme ja Radio Voima.

 Nuorisopalvelut 
Riihimäellä toimii kaksi nuorisotilaa: Monari keskustassa, Peltsin Clubi 2.0 Peltosaaressa. Riihimäen kaupungin nuorisopalvelut järjestää erilaisia tapahtumia ympäri vuoden. Riihimäellä toimii nuorisovaltuusto, jolla on läsnäolo-oikeus lautakuntien kokouksissa. Nuorisovaltuusto ottaa kantaa kaupunginvaltuuston päätöksiin ja järjestää nuorille tapahtumia.

 Uskonto 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Riihimäellä toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Riihimäen seurakunta.

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Riihimäellä toimii Riihimäen Kotikirkko. Riihimäen Vapaaseurakunta on toiminut Riihimäellä vuodesta 1925. Riihimäen Vapaaseurakunta on osa Suomen Vapaakirkkoa, joka erkani luterilaisesta kirkosta 1800-luvun lopulla.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Riihimäen alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

 Ruokakulttuuri 
Riihimäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla peruna- ja palvikinkkuviipaleista tehty kinkkuloora sekä jogurtti, jota Suomessa alettiin ensimmäisenä valmistaa Herajoen meijerissä Riihimäellä 1960-luvun lopulla.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 62. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Viittauksia kulttuurissa 
Riihimälle kokonaan tai osittain kuvattuja elokuvia tai sarjoja:
Aikuisten poika (2014)
Haaveiden kehä (2002)
Konttori-televisiosarja
Toivon tuolla puolen (2017)

 Virkistys 
 Retkeily 
Riihimäen alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Riihimäen alueen kohteita ovat muun muassa Hirvijärven luontopolku ja uimranta, Paalijärven uimaranta ja lintutorni sekä Hatlamminsuon ja Hatlamminmäen luonnonsuojelualueet. Riihimäen alueen luontoreittejä ovat muun muassa. Riuttan luontopolku Iita Ilveksen ja professori Riutta Tomeran videoseikkailu, Vahteriston kävely- ja luontopolku, Peltosaaren luontopolku, Käräjäkosken luontopolku sekä Hatlamminsuon luontopolku.

 Urheilu 
pienoiskuva|Riihimäen keskusurheilukentän yleisurheilun kenttäennätysten laatta pukuhuoneen seinässä tammikuussa 2022. Keskuskenttä on nykyään harrastekäytössä, kilpailukenttä on Peltosaaren urheilupuistossa.

Riihimäkeläisiä urheiluseuroja:

Ratsastus: Riihimäen Ratsastajat
Voimistelu ja liikunta: Riihimäen Voimistelu ja Liikunta ry (RiVoLi)
Pesäpallo: Riihimäen Pallonlyöjät
Käsipallo: Riihimäen Cocks, Dynamo Riihimäki
Judo: Riihimäen Judoseura
Jääkiekko: Riihimäen Kiekko-Nikkarit, Peltosaaren Nikkarit, Play Team 80
Uinti: RiUS
Sukellus: Riihimäen Sukeltajat Ry, Riihimäen Urheilusukeltajat Ry

Salibandy: RSS Panthers, RSS Laaka, Riihimäen Piraijat
Jalkapallo: RiPS, RiNS, RPS Pappa Soccer, Riihimäen Sarvet, FC Topparit
Koripallo: Kolmoskori
Yleisurheilu: Riihimäen Kiista-Veikot, Riihimäen Kisko
Taitoluistelu: Riihimäen Taitoluistelijat
Tennis: Riihimäen Verkkopalloseura
Suunnistus: RiSu
Cheerleading: CheerTeam Phoenix

Muodostelmaluistelu: Riihimäen Jäätaiturit
 Tanssi: Studio Dance & Joy, Etelä-Hämeen Tanssiopisto, Tanssistudio Dance Art, Riihimäen tanssiklubi
 Moottoripyöräily: Riihimäen Moottoripyöräkerho Kahvakopla ry
Jousiammunta: Riihi-Jouset

 Liikuntapaikkoja 
pienoiskuva|Olympiasoihdun 18.7.1952 muistolaatta Riihimäen urheilupuistossa, kuvattu soihdun 70-vuotispäivänä 18.7.2022.
Riihimällä on jäähalli, kamppailu-urheilukeskus, urheilutalo, uimahalli ja liikuntasaleja. Uimahalli peruskorjattiin vuonna 2024 ja on nyt moderni ja hyvin varustettu. Käsipalloseura Riihimäen Cocks pelaa Cocks Areenalla. Ulkoliikuntapaikkoja ovat esimerkiksi Riuttan perheliikuntakeskus ja Riihimäen maauimala.

 Katso myös 
 Luettelo Riihimäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 


 Tilastokeskus – Riihimäen avainluvut 
 Elävä muisti -verkkosivusto: Elävä Riihimäki (lyhytelokuva, 1969).

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit