1950-luku

1950-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1950 ja päättyi 31. joulukuuta 1959. Vuosikymmen oli 1900-luvun kuudes vuosikymmen.

 Tapahtui vuosikymmenen aikana 

 1950: Ensimmäiset Formula 1 -ajot ajettiin Englannin Silverstonessa 13. toukokuuta. 
 1952: Helsingin olympialaiset pidettiin.
 1952: Elisabet II nousi valtaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa isänsä, kuningas Yrjö VI:n, kuoleman jälkeen.
 1952: Suomi maksoi viimeiset sotakorvaukset Neuvostoliitolle.
 1955: Suomi liittyi Yhdistyneiden kansakuntien ja Pohjoismaiden neuvoston jäseneksi.
 1956: Suomen presidentiksi tuli Urho Kekkonen.
 1957: Aasialainen influenssa levisi useisiin maihin aiheuttaen pandemian.

 Tekniikka 

pienoiskuva|oikea|Ensimmäinen keinotekoinen satelliitti Sputnik 1 laukaistiin avaruuteen vuonna 1957.
 1951: Ferranti Mark 1 ja UNIVAC I, ensimmäiset kaupalliset yleiskäyttöiset elektroniset tietokoneet.
 1952: De Havilland Comet aloitti matkustajaliikenteen ensimmäisenä kaupallisena suihkumatkustajalentokoneena.
 1952: ORDVAC saadaan valmiiksi
 1952: Yhdysvallat räjäytti ensimmäisen vetypommin Enewetakin atollilla.
 1953: Charles Townes rakensi ensimmäisen maserin.
 1955: Citroën DS esitellään.
 1957: Sputnik 1, ensimmäinen satelliitti, laukaistiin 4. lokakuuta.
 1957: Ensimmäinen todellinen korkean tason ohjelmointikieli Fortran julkaistaan
 1958: Suomen ensimmäinen tuotannollisissa tehtävissä käytetty tietokone käynnistettiin Postipankissa (IBM 650).
 1958: Jack Kilby esittelee ensimmäistä toimivaa mikropiiriä.

 Tiede 

pienoiskuva|Atomium-monumentti rakennettiin vuoden 1958 Brysselin maailmannäyttelyyn.
 Alkuaineita löydetään: kalifornium 1950, einsteinium 1952, fermium 1953, nobelium 1958.
 1952: Jonas Salkin keksimää poliorokotetta testattiin ensimmäisen kerran. Rokote yleistyi vuosikymmenen puolenvälin jälkeen.
 1953: DNA:n rakenne selvitettiin.
 1954: Ensimmäiset elinsiirrot suoritettiin Bostonissa ja Pariisissa.

 Sota, rauha ja politiikka 

pienoiskuva|1950-luvun sisustusta.
 1950–1953: Korean sota.
 Joseph McCarthyn kommunismin vastaiset vainot ja kuulustelut Yhdysvalloissa (mccarthyismi).
 1956–1957: Suezin kriisi.
 Euroopan talousyhteisö (EEC eli ETY) perustettiin vuonna 1957.
 Varsovan liitto perustettiin vuonna 1955.
 Suurin osa ilmakehässä tehdyistä ydinkokeista suoritettiin.
 Neuvostojoukot ja Varsovan liitto tukahduttivat Unkarin kansannousun vuonna 1956.
 Fidel Castro nousi valtaan Kuubassa 1959.
 Siirtomaiden itsenäistyminen: Algerian itsenäisyyssota ja ensimmäinen Indokiinan sota.

 Talous 

 Länsi-Saksan ja Italian talousihmeet.

 Kulttuuri 

pienoiskuva|Suomalainen Marita Lindahl oli vuoden 1957 Miss Maailma.
 Yhdysvalloissa ja Euroopassa ammattiyhdistysliikkeeseen osallistuminen, hallituksen sosiaalimenot ja verot olivat suhteellisen korkealla tasolla. Suurimmaksi osaksi länsimaissa oli liberaaleja tai maltillisia hallituksia, vaikkakin kommunismi ja kylmä sota vaikuttivat politiikkaan.
 Televisio korvasi radion teollisuusmaiden tärkeimpänä joukkotiedotusvälineenä.
 Perinteinen popmusiikki saavutti lakipisteensä. Varhainen rock and roll -musiikki (Elvis Presleyn johdolla) oli nuorison suosiossa (nuorisokulttuurin merkityksen kasvu) ja sai edeltävien sukupolvien tuomion tai sitten siihen ei kiinnitetty huomiota.
 Brylcreem ja muut hiusrasvat olivat jonkin aikaa suosittuja.
 Länsimaissa lamakauden ja toisen maailmansodan traumatisoiman sukupolven kehittämä kulttuuri korosti tavanomaisuutta ja tyyntä mukautuvaisuutta.
 Beatnik-kulttuuri (”beat-sukupolvi”).
 Optimistisia näkemyksiä puoli-utooppisesta teknologian tulevaisuudesta, kuten esimerkiksi lentoauto.
 Graffiti kehittyi taidemuotona varsinkin afroamerikkalaisen kaupunkinuorison keskuudessa. Lause ”Kilroy was here” (”Kilroy oli täällä”) yleistyi graffiteissa kautta Yhdysvaltojen.
 The Twilight Zonesta tuli ensimmäinen merkittävä television tieteissarja.

 Kirjallisuus 

 Ray Bradbury: Marsin aikakirjat (1950)
 Jack Vance: Iltaruskon maa (1950)
 J. D. Salinger: Sieppari ruispellossa (1951)
 Marguerite Yourcenar: Hadrianuksen muistelmat (1951)
 Isaac Asimov: Säätiö-trilogia (1951–1953)
 Ernest Hemingway: Vanhus ja meri (1952)
 Ralph Ellison: Näkymätön mies (1952)
 Samuel Beckett: Huomenna hän tulee (1953)
 Saul Bellow: Augie Marchin kiemurat (1953)
 Ray Bradbury: Fahrenheit 451 (1953)
 Arthur Miller: Tulikoe (1953)
 William Golding: Kärpästen herra (1954)
 J. R. R. Tolkien: Taru sormusten herrasta (1954–1955)
 Aldous Huxley: Tajunnan ovet (1954)
 Kingsley Amis: Onnellinen Jim (1954)
 Juan Rulfo: Pedro Páramo (1955)
 Vladimir Nabokov: Lolita (1955)
 Tennessee Williams: Kissa kuumalla katolla (1955)
 Eugene O’Neill: Pitkän päivän matka yöhön (1956)
 Allen Ginsberg: Huuto (1956)
 Italo Calvino: Paroni puussa (1957)
 Jack Kerouac: Matkalla (1957)
 Boris Pasternak: Tohtori Živago (1957)
 Max Frisch: Homo Faber (1957)
 Chinua Achebe: Kaikki hajoaa (1958)
 William S. Burroughs: Alaston lounas (1959)
 Günter Grass: Peltirumpu (1959)
 Heinrich Böll: Biljardia puoli kymmeneltä (1959)
 Eugène Ionesco: Sarvikuonot (1959)

 Elokuva 

* Laulavat sadepisarat
* Ensimmäinen matka
* Kalpean kuun tarinoita
* Loma Roomassa
* Täältä ikuisuuteen
* Johnny Guitar
* Rififi
* Seitsemän samuraita
* Tie
* Yö ja usva
* Etsijät 
* Jättiläinen
* Mansikkapaikka
* Kunnian polut
* Kurjet lentävät
* Kwai-joen silta
* Seitsemäs sinetti
* Valamiesten ratkaisu
* Tuhkaa ja timanttia
* Vertigo
* Apu-trilogia
* Hiroshima, rakastettuni
* Piukat paikat
* Prinsessa Ruusunen

 Suomalainen kulttuuri 

pienoiskuva|Tapio Wirkkala, Herman Olof Gummerus ja Timo Sarpaneva Wirkkalan lasiteosten äärellä vuonna 1954.
Suomen kulttuurielämää 1950-luvulla leimasi korkeakulttuurin ja populaarikulttuurin vastakkainasettelu. Tunnetuimpia kiistanaiheita olivat rillumarei-elokuvat, joita kriitikot paheksuivat, mutta kansa rakasti. Eräässä rillumarei-elokuvassa myös suoranaisesti pilkattiin korkeakulttuuria. Samalla linjalla jatkoi vuonna 1958 alkanut, Aune Haarlan ja Antero Alpolan käsikirjoittama ja ohjaama radiohupailu Kankkulan kaivolla, joka laukaisi myös humppavillityksen. Suomalaisessa kevyessä musiikissa kuplettiperinnettä pitivät yllä etenkin Reino Helismaa, Jorma Ikävalko, Esa Pakarinen ja Veikko Lavi. Suosituimpia iskelmälaulajia olivat vuosikymmenen alkupuolella Henry Theel, Veikko Tuomi ja Erkki Junkkarinen; Olavi Virran ura saavutti huippunsa vuosikymmenen puolivälissä. Suosituimpia lauluyhtyeitä olivat Metro-tytöt ja Kipparikvartetti. Ensimmäiset nimekkäät naiset iskelmälaulajina olivat Annikki Tähti ja Brita Koivunen; hieman myöhemmin uransa aloittivat muun muassa Laila Kinnunen, Vieno Kekkonen, Seija Lampila, Eila Pellinen ja Eila Pienimäki. 

Niin sanotuista savikiekoista siirryttiin vuosikymmenen puolivälissä vinyylilevyihin ja käännösiskelmien osuus kasvoi voimakkaasti. Ulkomaisia iskelmiä käänsivät suomeksi ahkerimmin Sauvo Puhtila, Kullervo (Tapio Lahtinen) ja Kari Tuomisaari. Myös Reino Helismaa suuntautui rillumarei-villityksen hiipumisen jälkeen yhä enemmän ulkomaisten iskelmien suomentamiseen. 

Nuorisokulttuuri saapui Suomeen 1950-luvulla. Se ei kuitenkaan varsinaisesti edennyt suurimpia kaupunkeja pidemmälle ennen seuraavaa vuosikymmentä. Suomessa rock and roll saavutti 1950-luvun aikana lähinnä vain helsinkiläiset ja turkulaiset nuoret. Kanadalaisen Paul Ankan esiintyminen Helsingin Linnanmäellä elokuussa 1959 oli ensimmäinen suuri nuorisomusiikin tapahtuma Suomessa. Nyman, Jake: Suomi soi 4: suuri suomalainen listakirja, s. 89. Helsinki: Tammi, 2005.

 Henkilöitä 

 Muusikoita 

 Chuck Berry
 Dave Brubeck
 Maria Callas
 Johnny Cash
 Ray Charles
 Petula Clark
 Patsy Cline
 Nat King Cole
 John Coltrane
 Miles Davis
 Fats Domino
 Duke Ellington
 Ella Fitzgerald
 Dizzy Gillespie
 Benny Goodman
 Bill Haley
 Buddy Holly
 John Lee Hooker
 Mahalia Jackson
 B. B. King
 Jerry Lee Lewis
 Charles Mingus
 Thelonious Monk
 Roy Orbison
 Édith Piaf
 Little Richard
 Frank Sinatra
 Joan Sutherland
 Muddy Waters
 Hank Williams
 Howlin’ Wolf

 Säveltäjiä 

 Pierre Boulez
 John Cage
 Karlheinz Stockhausen
 Iánnis Xenákis

 Taiteilijoita 

 Carl Barks
 Alexander Calder
 Salvador Dalí
 André Franquin
 Alberto Giacometti
 Hergé
 Franz Kline
 Willem de Kooning
 Henry Moore
 Jackson Pollock
 Norman Rockwell
 Mark Rothko

 Elokuvantekijöitä 

 Michelangelo Antonioni
 Ingmar Bergman
 Luis Buñuel
 Jean Cocteau
 Walt Disney
 Federico Fellini
 John Ford
 Howard Hawks
 Alfred Hitchcock
 John Huston
 Elia Kazan
 Stanley Kubrick
 Akira Kurosawa
 Fritz Lang
 David Lean
 Joseph L. Mankiewicz
 Jean-Pierre Melville
 Kenji Mizoguchi
 Yasujirō Ozu
 Otto Preminger
 Roberto Rossellini
 Vittorio De Sica
 Andrzej Wajda
 Orson Welles
 Billy Wilder
 Robert Wise
 William Wyler

 Näyttelijöitä 

 Lauren Bacall
 Lucille Ball
 Brigitte Bardot
 Ingrid Bergman
 Humphrey Bogart
 Marlon Brando
 Yul Brynner
 Gary Cooper
 Doris Day
 James Dean
 Kirk Douglas
 Henry Fonda
 Cary Grant
 Alec Guinness
 Setsuko Hara
 Audrey Hepburn
 Katharine Hepburn
 Danny Kaye
 Grace Kelly
 Jerry Lewis
 Gina Lollobrigida
 Sophia Loren
 Ida Lupino
 Jayne Mansfield
 Jean Marais
 Dean Martin
 Giulietta Masina
 Marcello Mastroianni
 Toshirō Mifune
 Marilyn Monroe
 Jeanne Moreau
 Laurence Olivier
 Gregory Peck
 Anthony Quinn
 Jane Russell
 Peter Sellers
 Barbara Stanwyck
 James Stewart
 Elizabeth Taylor
 Spencer Tracy
 John Wayne

 Katso myös 
 Suomi 1950-luvulla

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 

 Ylen Elävä arkisto: 1950-luku .

Luokka:1950-luku