Shanxi

Shanxi () on maakunta Pohjois-Kiinassa.

Shanxi sijaitsee Taishan-vuoren (taolaisten pyhin vuori) länsipuolella, mistä johtuu sen nimi, joka tarkoittaa vuoren länsipuolella. Toisella puolella, vuoren itäpuolella, sijaitseekin Shandongin maakunta. Toonia lukuun ottamatta samalla tavalla lausutaan myös Shaanxin maakunta, joka sekaannuksen välttämiseksi latinisoidaan kahdella a-kirjaimella. Shanxin vanha suomenkielinen latinisaatio on Šansi.Hakulinen, Kerkko 2006: Paikannimet, s. 487. WSOY, Helsinki.

 Maantiede 
Naapurimaakunnat ovat Sisä-Mongolia pohjoisessa, Hebei idässä, Henan etelässä ja Shaanxi lännessä. Shanxin pinta-ala on noin 156 000 km². Noin 20 % alueesta on metsää. Fenjoki kulkee Taiyuanin syvänteen läpi ja laskee Keltaiseenjokeen. Keltaiseenjokeen laskee myös Weijoki. Keltainenjoki muodostaa Shanxin ja Henanin maakuntien rajan etelässä.

 Historia 
Shanxilaiset kauppiaat ovat historiallisesti hallinneet Kiinan kauppaa Venäjän ja Mongolian välillä. Kauppa ammattina on mahdollistanut Shanxille suuremman asukasmäärän, kuin mitä sen maatalouteen kelpaavan maan määrä elättäisi. Alue onkin ollut riippuvainen viereisen Shaanxin maakunnan ja Sisä-Mongolian maataloustuotannosta. Taloudellisesti kauppa kukoisti etenkin Qing-dynastian aikana 1800-luvulla. Vuosina 1876 ja 1877 Shanxia ja muita Kiinan alueita vaivasivat kuitenkin kuivuudet, mikä johti nälänhätään. Eri arvioiden mukaan Shanxi menetti kolmasosan tai jopa puolet väestöstään ja maakunta ei toipunut väestöllisesti ennen vuotta 1950. Maakunta kärsi myös 1900-luvun alun Boksarikapinassa.

Kiinan tasavallan aikana Shanxin alueella vaikutti kuvernööri Yan Xishan. Yan toteutti alueella sosiaalisia ja taloudellisia uudistuksia. Yan oli myös voimakkaasti kommunismin vastainen, mutta teki näiden kanssa yhteistyötä Kiinan–Japanin sodassa. Japanin vallattua suurimman osan alueesta alueelle syntyi kommunistisia vastarintaliikkeitä. Japanin lopulta hävittyä toisessa maailmansodassa entiset liittolaiset alkoivat taistella keskenään vuonna 1945 sisällissodassa. Kommunistit pääsivät sodassa niskan päälle ja Yan ajettiin joukkoineen maakunnasta huhtikuuhun 1949 mennessä. Kommunistien noustua valtaan Shanxista suunniteltiin raskaan teollisuuden keskusta viisivuotissuunnitelman kautta 1953–1957. Shanxissa on huomattavat kivihiilivarannot ja teollisuuden kehittyminen vaatikin vain panostuksia kaivostoiminnan kehittämiseen ja liikenneverkkoon.

 Hallinnollinen jako 
150px|thumb|left|Shanxin prefektuurit
Shanxi jakautuu 11 prefektuuritason kaupunkiin, jotka jakautuvat edelleen 119 kaupunkipiiriin, piirikuntatason kaupunkiin ja piirikuntaan.

1. Taiyuan
2. Changzhi
3. Datong
4. Jincheng
5. Jinzhong
6. Linfen

7. Lüliang
8. Shuozhou
9. Xinzhou
10. Yangquan
11. Yuncheng

 Väestö 
Kiinan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Shanxissa oli 35 712 111 asukasta. Shanxin asukkaiden suuri valtaosa on han-kiinalaisia etnisten vähemmistöjen muodostaessa vain noin 0,5 % alueen asukkaista. Vähemmistöihin kuuluvat hui-kiinalaiset, mongolit ja mantšut. Alueen han-kiinalainen väestö jakautuu kuitenkin maantieteen mukaan niin kulttuurillisesti kuin murre-erojenkin kautta. Paikalliset puhuvat kiinan kielen murteisiin kuuluvaa mandariinikiinaa. Suurin osa shanxilaisista asuu maaseudun kylissä. Kaksi tärkeintä kaupunkia alueella ovat pääkaupunki Taiyuan, sekä teollisuuden ja kaivostoiminnan keskus Datong.

 Talous 
Shanxin bruttokansantuote oli vuonna 2013 yhteensä 1 260,2 miljardia yuania (CNY) eli 151,0 miljardia euroa. Tämä oli 2,0 prosenttia Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti kansantuotetta kertyi 34 813 CNY, eli 4 170 EUR. Tämä oli 83 % Kiinan keskiarvosta.

Shanxissa on Taiyuanin avaruuskeskus.

 Kulttuuri 
Maailmanperintökohteet:
 muinainen Pingyaon kaupunki
 Yungangin luolat lähdellä Datongia (buddhalaista luolataidetta 400–500-luvuilta)
 Xuankongin temppeli 600-luvulta
 Wutaishan-vuori ja Taihuain luostarikylä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 




*