Kangasala

Kangasala on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Tampereen itäpuolella Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Kangasalan naapurikunnat ovat Kuhmoinen, Lempäälä, Orivesi, Padasjoki, Pälkäne, Tampere ja Valkeakoski. Kangasalan kirkolta on matkaa Tampereelle 17 kilometriä ja Helsinkiin 163 kilometriä.

Kangasalan valtuusto päätti äänin 33–18, että kaupunki-nimitys otetaan käyttöön 1. tammikuuta 2018. Edellinen kerta, jolloin jokin kunta otti kaupunki-nimityksen käyttöön, oli vuosi 2005, jolloin nyttemmin jo Lappeenrantaan liittyneestä Joutsenosta tuli kaupunki. Ennen nimityksen käyttöönottoa Kangasala oli Uudenmaan ulkopuolella väkiluvultaan Suomen suurin kunta, joka ei käyttänyt kaupunki-nimitystä.

Kangasala on aiheena Topeliuksen 1853 kirjoittamassa runossa Kesäpäivä Kangasalla, jonka Gabriel Linsén sovitti tunnetuksi lauluksi. Laulussa ylistetään Roineen ”armaita aaltoja” ja Längelmäveden hohtelua. Järvien lisäksi Kangasalan maantieteellinen piirre on kaupungin halkaiseva harjujono, jonne on rakennettu näkötorneja. 

Nimi
pienoiskuva|Maisema Kangasalalta, Eero Järnefelt, 1891
Kangasalan nimi johtuu sanasta ”kangas” merkityksessä 'kuiva mäntyvaltainen metsämaa'. Tämä sana on suomen kielessä todennäköisesti muinaisgermaaninen laina, jolloin sana on sukua sekä saksan sanalle Gang 'käynti, kulku (jne.)' että ruotsin sanalle gång 'käynti, käytävä, kerta'. Tämä mahdollinen germaaninen lainasana on voinut tarkoittaa alun perin suomen kielessä luonnon muodostamaa käytävää, kovapohjaista kulkureittiä metsäalueiden läpi tai muuta sellaista. Myöhemmin sana on erikoistunut tarkoittamaan hiekka- ja moreenipohjaista, mäntyvaltaista puustoa kasvavaa harjua. 

Nimi kokonaisuudessaan koostuu osista "kangas" ja "ala" merkityksessä 'alue jonkin alapuolella', eli toisin sanoen "kankaan-ala", ja Kangasalan kirkko ja pitäjän vanhat keskiosat sijoittuvatkin kankaisten harjujen juurelle. Samoin kuin voidaan sanoa "olla taivasalla" (sanoista "taivas" ja "ala"), sanotaan myös "olla Kangasalla" (eikä "*Kangasalassa" tai "*Kangasalalla").

Kangasalan nimi tavataan asiakirjoista ensi kerran vuonna 1403, jolloin se oli ollut Pirkkalasta eronneena noin puoli vuosisataa. Kangasalan kirkko sijaitsi aluksi Liuksialan kylässä Roineen rannalla, josta nimi levisi koko pitäjän nimeksi. On arveltu, että kirkon sijainti Pirkkalasta katsottuna ”kankaan alla” eli kangasalla, on vaikuttanut nimen syntyyn. Nykyiselle alueelleen kirkko sijoitettiin vasta 1600-luvulla, joten nykyisestä kirkosta tai kirkonkylästä ei nimen syntyminen ole voinut johtua. Muistitietona on tallennettu, että kun väki ennen vanhaan meni Tarpilan, Pikkolan ja Rekiälän pelloille touoille, ruista repimään ja nauriita kylvämään, se sanoi menevänsä kankaan alle. Tämä sopii suunnan ja maaston perusteella hyvin näkemykseen, että Kangasala aluksi sijaitsi Liuksialan suunnalla.

 Maantiede 
 Luonto 
pienoiskuva|Kangasalan järvi- ja harjumaisemaa ihailemassa Kirkkoharjun näkötornista.
pienoiskuva|Seututie 325 kulkee Längelmäveden läpi.
Tampereella sijaitsevien Pispalanharjun ja Pyynikinharjun kanssa jonossa ovat Kangasalan Kirkkoharju, Kuohunharju, Keisarinharju ja Vehoniemenharju. Haralanharju sijaitsee pohjoisempana Vesijärven länsikyljessä.

Kangasalan kaupungin pinta-alasta noin neljännes on vettä ja Kangasalan alueella sijaitsee toistasataa järveä ja lampea. Kangasalan maisemat muodostuvat harjujen kyljissä sijaitsevista järvistä. Kolme Kangasalan suurinta järveä ovat Vesijärvi, Längelmävesi ja Roine. Vesijärvi laskee Längelmäveden eteläosaan. Längelmävedestä vesi virtaa Kaivannon kanavan kautta Roineeseen ja sieltä edelleen Mallasveteen ja Vanajaveteen. Muita merkittäviä järviä ovat Heposelkä, keskustan Kirkkojärvi, Sahalahden alueen Kirkkojärvi, Keljonjärvi, Pakkalanjärvi sekä osittain Kangasalan puolella sijaitsevat Kaukajärvi, Paalijärvi ja Pälkänevesi. Kaukajärven ja Pitkäjärven välisen kannaksen tuntumassa sijaitsee erityisesti luontoretkeilijöiden keskuudessa tunnettu Liutun lähde.

Kangasalan poikki kulkeva harjujakso jakaa kaupungin kahteen toisistaan melko selvästi eroavaan puoliskoon. Kaupungin eteläosassa maasto on melko tasaista, ja sitä hallitsevan Roineen rannoilla sijaitsee suurin osa kaupungin pelloista. Pohjoisosassa korkeuserot ovat suurempia, ja Vesijärven ympärillä sekä Längelmäveden itäpuolella on useita melko korkeita mäkiä, muiden muassa Valkeavuori lähellä Heponiemeä (178 m mpy.) ja Sahalahden Kaakonvuori (180 m mpy.). Vesijärven ja Längelmäveden välinen kannas on kauttaaltaan mäkinen ja useat järvien lahdet pistävät syvälle sen sisään.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa – Maantieteellis yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, osa 3, s. 41–50. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1970.

 Kaupunginosat 

Kangasalan kaupunginosajako on 2020 lähtien seuraava:Kangasala sai kaupunginosat; Kangasalan Sanomat 24.9.2020Kangasalan kartta, taso "Kaupunginosat"; Paikkatieto.sweco.fi
 Numero Kaupunginosa Kuvaus1LamminrahkaTampereen rajalla vt 12 varressa. Osa Tampereen kanssa yhteistä Lamminrahkan asuinaluetta on tässä kaupunginosassa.2VatialaLännessä Kangasalantien pohjoispuolella ja vt 12 lounaispuolella3AsemaKangasalan entisen rautatieaseman seutu, Metsäkulma, Kortekangas ja Tursola4LentolaKeskustan länsipuolella ja vt 12 lounaispuolella5IlkkoLännessä Kangasalantien eteläpuolella ja vt 12 lounaispuolella6SaarenmaaKaarina Maununtyttären tien varressa7KeskustaKirkon seutu, Pikkola, Mäntyveräjä ja Herttuala8RikuVesijärven länsirannalla keskustan pohjoispuolella. Sisältää myös Pikonlinnan.9RuutanaVesijärven länsirannalla10Suinula/HavisevaVt9 varressa. Sisältää Onkijärven ja Havialan kylät11Ranta-KoivistoKeskustasta luoteeseen Kaarina Maununtyttären tien varressa12HaapaniemiKaarina Maununtyttären tien varressa13TiihalaKeskustan eteläpuolella14HuutijärviKeskustasta kaakkoon vt12 varressa15VääksyVääksynjoen koillispuolella Vesijärven ja Längelmäveden välissä16RaudanmaaVesijärven ja Längelmäveden välissä Oriveden suunnalla17LihasulaPohjoisessa vt9 varressa Oriveden rajalla, Vesijärven pohjoisrannalla18RaikkuKaakossa vt12 varressa Pälkäneen rajalla19SaarikylätRoineen saarialuetta Pälkäneen rajalla20KuohenmaaEteläkulmassa Valkeakosken rajalla21SahalahtiEntisen Sahalahden kunnan alue, Längelmäveden kaakkoispuolella22KuhmalahtiOsa entistä Kuhmalahden kunnan aluetta23VehkajärviIdässä, entisen Kuhmalahden kunnan itäinen kylä

 Osa-alueet

 Asema
 Harjunsalo
 Herttuala
 Huutijärvi
 Jokioinen
 Kaivanto
 Kauppila
 Kuhmalahden kirkonkylä
 Kuohenmaa
 Kuohunlahti
 Lamminrahka
 Lemetty
 Lentola
 Linturinne
 Lihasula
 Liuttu
 Mattilankylä
 Murto
 Mäntyveräjä
 Nattari
 Noksioinen
 Ohtola
 Pajula
 Pakkala
 Pelisalmi
 Pikkola
 Pohja
 Ponsa
 Puntari
 Rantakoivisto
 Raikku
 Riku
 Ruutana
 Saarenmaa
 Saarikylät
 Saarioinen
 Sahalahden kirkonkylä
 Suinula/Haviseva
 Tiihala
 Tursola
 Töykänä
 Vedentausta
 Vesaniemi
 Vehkajärvi
 Vähä-Pento

 Kylät 
Kangasalan sekä entisten Sahalahden ja Kuhmalahden kuntien alueella on seuraavat 99 kylää:Kangasalan kylät, Kangasalan kunnan www-sivusto http://www.kangasala.fi/@Bin/1403093/kANGASALAN+KYL%C3%84T+2011.pdf

 Alanen
 Ansiolahti
 Apajapohja
 Eskola
 Haapaniemi
 Haapasaari
 Haavisto
 Haviseva
 Heponiemi
 Herttuala
 Hykönsalo
 Hyppärilä
 Ilola
 Isolahti
 Isoniemi
 Isopento
 Jokioinen
 Joutsiniemi
 Kantola
 Kaukola
 Kautiala
 Keljo
 Kerppola
 Keso
 Kivisalmi
 Koivisto
 Koivuniemi
 Korpiniemi
 Kuru
 Kyötikkälä
 Kärkäs
 Köyrä
 Leipi
 Lemponen
 Lentola
 Lihasula
 Liuksiala
 Luikala
 Luukkaala
 Moltsia
 Monikkala
 Mustoo
 Mutikko
 Mäyrä
 Neulaniemi
 Nuorto
 Ohtola
 Paalila
 Pajula
 Pakkala
 Palo
 Pappila
 Parvela
 Pikkola
 Pispala
 Pohja
 Ponsa
 Pyttylä
 Raikku
 Ranssila
 Raronsalo
 Rautia
 Rekiälä
 Riku
 Saarioinen
 Sahalahden Haapaniemi
 Sahalahden Keljo
 Sahalahden Pappila
 Sahalahden Tursola
 Sahalahti
 Salmentaka
 Sammalisto
 Savo
 Siitama (nykyisin osa Orivettä)
 Sorola
 Suinula
 Suomatka
 Suomela
 Suorama
 Tarkeela
 Tarpila
 Taustiala
 Tervaniemi
 Tiihala
 Tohkala
 Toikkola
 Toosila
 Tursola
 Töykänä
 Vahderpää
 Varala
 Vatiala
 Vehkajärvi
 Vehkapuntari
 Vehoniemi
 Vihtinen
 Vihtiälä
 Vähäpento
 Vänninsalo
 Vääksy
 Ämmätsä

Muita kulmakuntia ovat vielä Ihari, Ilkko, Pikonlinna, Siitama, Kiveliö, Vatiala, Vehkajärvi ja Vehoniemi.

 Historiaa 
pienoiskuva|Suinulan verilöylyn muistomerkki.
pienoiskuva|Kuhmalahden entinen kunnantalo.
Vanhimmista asuinpaikkalöydöistä on päätelty, että Kangasalan alueella on ollut asutusta jo kivikaudella. Varsinkin Huutijärven Sarsasta on löydetty suuri määrä saviastioiden kappaleita, talttoja, kirveitä, luita ja jopa kupariesineiden osia. Pysyvä asutus lienee syntynyt rautakaudella, mihin viittaavat noin 400-luvulta ajanlaskun alun jälkeen peräisin olevat kalmistot Tiihalan kylässä.

Kangasalan nimi esiintyy ensi kerran asiakirjassa vuonna 1403.  Vanhasta Kangasalan suurpitäjästä muodostuivat myöhemmät Oriveden, Juupajoen, Eräjärven, Längelmäen, Kuoreveden ja Kuhmalahden kunnat.

Kangasalla on ollut suuria kartanoita. Niitä ovat Liuksialan kartano, jossa on asunut kuningatar Kaarina Maununtytär 1500-luvun lopulla ja Vääksyn kartano, jossa on asunut Kaarina Hannuntytär. Muita kartanoita ovat Lihasulan kartano, Sorolan kartano ja Tavelan kartano.

Kangasalan järvien laskuväylät ovat aikojen kuluessa muuttuneet melkoisesti. Vanhimpina aikoina Längelmävesi ja Vesijärvi purkautuivat Roineeseen Sarsanvirtaa myöten, ja Pälkänevesi laski Längelmäveteen Iharissa olleen salmen kautta. Kesäkuussa 1604 tapahtui luonnonmullistus, jossa Pälkänevesi puhkaisi uuden laskuväylän – Kostianvirran – Mallasveteen, Sarsanvirta kuivui, veden virtaus Iharissa kääntyi päinvastaiseksi ja syntyi Iharinkoski. Tämän seurauksena Pälkänevesi alkoi tulvia yli äyräidensä, ja myös Längelmäveden pinta nousi. Tulvavahinkojen vähentämiseksi suoritettiin muun muassa Mallasveden laskuväylän Valkeakosken perkaus 1820-luvulla. Tästä huolimatta Längelmäveden pinta nousi jatkuvasti ja oli lopulta kaksi metriä Roineen pintaa korkeammalla. Lopulta päätettiin puhkaista Längelmäveden ja Roineen välinen kannas sen kapeimmalta kohdalta. Huhtikuussa 1830 Kaivannon kanavan vasta valmistuneen kanavan rakenteet murtuivat. Längelmävettä ja Roinetta erottavan Kaivannon kannas muuttui hetkessä avoimeksi kanavaksi ja näiden järvien pinnat asettuivat samalle tasolle.

Kangasalan kivikirkko on rakennettu 1760-luvulla. Suomalaisuusmies, poliitikko ja suomalaisen tietosanakirjan isä Agathon Meurman asui Kangasalla. Hänet on myös haudattu Kangasalan kirkon hautausmaalle. Kangasala on ollut perinteinen urkujenrakennuspitäjä. Urkuja on rakennettu 1800-luvun puolesta välistä 1900-luvun loppupuolelle saakka. Vuonna 1983 suljettu punatiilinen urkutehdas toimi vuoteen 2011 hotellina ja on nyt asuinkäytössä

Kangasalan vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja se vahvistettiin vuonna 1951.Mitä-Missä-Milloin 1980, s. 160. Otava 1979, Helsinki.

Suomen sisällissodan aikana vuonna 1918 Kangasalan Suinulan Markkulan talon pihalla tapahtui niin sanottu Suinulan verilöyly. Kangasalasta muodostui Tampereen kyljessä punaisten aluetta, kunnes valkoiset valloittivat Kangasalan 22.–23. maaliskuuta Tampereen taistelun valmisteluvaiheessa.

Kangasalle perustettiin vuonna 1931 Pikonlinnan sairaala, joka toimi aluksi tuberkuloosiparantolana (Keski-Hämeen parantola) ja talvi- ja jatkosodan aikana rakennuksessa toimivat 10. sotasairaala ja 55. sotasairaala. Vuonna 1968 se liitettiin osaksi Tampereen keskussairaalaa, jolloin sinne muodostettiin keuhkotauti- ja reumaosastot. Pikonlinnan sairaalan toiminta tässä muodossa päättyi vuonna 2007, kun Tampereelle valmistui uudet tilat. Lähellä Kaivannon kanavaa sijaitsee vuonna 1963 avattu Kaivannon sairaala, joka oli Pirkanmaan sairaanhoitopiirin B-mielisairaala.Tuula Ruusumaa: Kaivannolla edessä uusi tulevaisuus; Kangasalan Sanomat, pääkirjoitus 26.5.2015

Kangasalle asutettiin viime sotien jälkeen Kivennavan siirtoväkeä.Mitä-Missä-Milloin 1951, s. 127. Otava 1950, Helsinki.

Sahalahden kunta liittyi Kangasalan kuntaan 1. tammikuuta 2005. Ennen Sahalahden liittämistä kunnan väkiluku oli 23 453 (2004) ja sen pinta-ala oli 479,31 km², josta 123,62 km² vesistöjä. Väestötiheys oli 65,9 asukasta/km² vuonna 2004.

 Kunnalliset asiat 
pienoiskuva|Kangasalan kaupunginvirasto.
pienoiskuva|Kangasala-talossa on muun muassa Kangasalan kaupunginvaltuuston ja -hallituksen kokoustilat.

 Hallinto 
Kangasalan kaupunginvaltuustossa on 51 paikkaa, ja sen puheenjohtajana toimii Saana Vahvelainen.

 Vaalit Paikat Äänestys-aktiivisuusSDPKesk.SKDLVas.Kok.PSSKLKDVihr.MuutYhteensä1976 13  4  8  15    3      43  80,6 %1980 14  4  7  15    3      43  79,7 %1984 14  4  5  16    2  2    43  75,8 %1988 14  5  5  15    1    3  43  70,8 %1992 14  5  5  12    2    5  43  70,5 %1996 12  6  5  13    2    5  43  59,3 %2000 11  7  4  14      1  6a  43  54,7 %2004 12  7  4  11    2  1  6b  43  58,6 %2008 10  5  3  13  1  4  3  4<sup>c</sup/>  43  63,4 %2012 13  7  2  15  6  5  3    51  61,7 %2017 12  5  3  13  6  5  7    51  61,4 %2021 11  4  2  14  9  5  6    51  56,9 %2025 13  5  2  13  5  4  7  2<sup>d</sup/>  51  55,6 %<small>a Sateenkaari 2001 yhteislistab Sateenkaari Sitoutumattomat -yhteislistac Kangasalan Sitoutumattomat yhteislista d Meidän Kangasala yhteislistaLähteet: Tilastokeskus,Tilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Kuntavaalit, puolueiden kannatus, 1976-2021, Kuntavaalit, äänestystiedot, 1976-2021 OikeusministeriöKunnallisvaalit 2000 (Oikeusministeriö 2000); Kunnallisvaalit 2004 (Oikeusministeriö 2004), Kunnallisvaalit 2008 (Oikeusministeriö 2008); Kunnallisvaalit 2012 (Oikeusministeriö 2012); Kuntavaalit 2017 (Oikeusministeriö 2017); Kuntavaalit 2021 (Oikeusministeriö); Kuntavaalit 2025 (Oikeusministeriö)

 Kunnan- ja kaupunginjohtajat 

Kangasalan kaupunginjohtajana on toiminut YTM Oskari Auvinen vuodesta 2018 alkaen, jota ennen hän toimi 2013–2018 kunnanjohtajana.

 Kunnanjohtaja  Toimikausi  Jaakko NurminenKunnallisneuvos Jaakko Nurminen on kuollut; Sydän-Hämeen Lehti 21.3.2014 1960–1991 Jukka Mäkelä 1991–2013 Oskari Auvinen 2013–

 Elinkeinorakenne ja työpaikat 
Kangasalan elinkeinorakenne on lähellä maan keskiarvoa. Kunnan työpaikoista 64 % on palvelualan, 30 % jalostuksen (22 % teollisuuden ja 8 % rakentamisen) ja 4 % maa- ja metsätalouden työpaikkoja (tiedot vuodelta 2000). Työttömyysaste on ollut 2000-luvun alussa noin 12 %.

+Kangasalan suurimmat työnantajatTyönantajaTyöpaikat 2010Kangasalan kunta2 207Saarioinen799Pirkanmaan Osuuskauppa170Linkosuo-Yhtiöt155Soraset Yhtiöt Oy120Parma Oy110Kangasalan seurakunta100Artekno-Yhtiöt93Kangasalan Kiinteistöpalvelu76

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1751 lähtien.

Taajamat
pienoiskuva|Ruutanan alakoulu.
Vuoden 2017 lopussa Kangasalla oli 31 437 asukasta, joista 26 685 asui taajamissa, 4 539 haja-asutusalueilla ja 213:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kangasalan taajama-aste on 85,5 %. Kangasalan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Tampereen keskustaajama* 21 570 2  Ruutana 3 606 3  Sahalahden kirkonkylä 1 200 4  Kuhmalahden kirkonkylä 309

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kangasalan kirkonkylä ja Vatiala eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ne ovat osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Kangasalan lisäksi usean Tampereen lähikunnan alueelle. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä.

 Koulutus ja kirjastotoimi 
pienoiskuva|Kangasalan pääkirjasto.
Kangasalla toimii 14 perusopetuksen yksikköä ja lukio sekä Tampereen seudun ammattiopiston Kangasalan toimipiste.

Kangasalan keskustaan avattiin uusi pääkirjasto vuonna 2010Kangasalan uusi pääkirjasto avataan 14.4.; Kirjastot.fi.

 Liikenne 
pienoiskuva|Seututietä 325 Kangasalan Pelisalmessa.

Kangasalan läpi ja keskustan kyljestä kulkee valtatie 12 Tampereelta Lahteen. Kangasalan pohjoisosan läpi kulkee valtatie 9 (Tampere–Jyväskylä). Valtatie 9:n entinen reitti Huutijärveltä Orivedelle on nykyisin kantatie 58:n osa. Kangasalta lähtevät lisäksi seututie 310 Valkeakoskelle ja seututie 325 Sahalahden ja Kuhmalahden kautta Kuhmoisiin.

Huutijärvelle muodostui jo satoja vuosia sitten yksi sisämaan tärkeimmistä tienristeyksistä; siellä yhtyivät harjujaksoa seurannut Hämeen ja Pohjanmaan välinen maantie ja Keski-Suomen suunnasta Längelmäveden ja Vesijärven välistä kannasta pitkin kulkenut niin sanottu Vanha Laukaantie. Myös tieyhteys Kangasalta takamaiden kautta Lempäälään on peräisin jo varmasti isovihaa edeltäneeltä ajalta; sen sijaan tie Roineen länsipuolitse Valkeakoskelle valmistui vasta vuonna 1935. Varsinkin toisen maailmansodan jälkeen liikennemäärät kasvoivat siinä määrin, että Kangasalan kirkonkylä muodostui erityisen onnettomuusherkäksi. Seututie Huutijärveltä Kuhmoisiin valmistui 1950-luvun lopulla ja tielle rakennettu Längelmäveden ylittävä Pelisalmen silta oli valmistuessaan Hämeen tiepiirin suurin. Tällöin Längelmäveden itäpuolinen Majaalahden kulmakunta pääsi viimeisenä maantieliikenteen piiriin. Ohitustie kirkonkylän eteläpuolitse valmistui 1970-luvun puolivälissä; samoihin aikoihin valmistui myös uusi tieyhteys Tampereelta Orivedelle Kangasalan pohjoispuolitse. Valtatie 3, joka kulki alun perin Kangasalan halki samaa reittiä valtatie 12:n kanssa, oli jo 1960-luvun alkupuolella siirretty kulkemaan Sääksmäen kautta.Raine Raitio: Liikenne muuttaa maisemaa, esimerkkinä Kangasala. Tietä perille: Mobilia-vuosikirja 1994, s. 86–89. Kangasala: Vehoniemen Automuseosäätiö, 1994.

Kangasalan läpi kulkee myös junarata Tampere–Orivesi, joka avattiin liikenteelle vuonna 1883. Kangasalan rautatieasema, josta oli viiden kilometrin matka kirkonkylään, otettiin käyttöön vuonna 1898 ja asemarakennuksen suunnitteli arkkitehti Bruno Granholm. Aikoinaan junaliikenne oli merkittävää kunnalle, mutta nykyään junat eivät pysähdy Kangasalla aseman syrjäisyyden takia. Suorat linja-autoyhteydet Kangasalta Tampereelle syrjäyttivät melko hankalan junayhteyden eikä aseman seudulle koskaan muodostunut merkittävää asutuskeskusta. Tavaraliikenne Kangasalan asemalla lopetettiin vuonna 1976, asema suljettiin keväällä 1993 ja myös väkiluku asemaa ympäröivässä taajamassa on vähentynyt. Nykyään Kangasalta lähin henkilöliikenteen rautatieasema on Tampereen rautatieasema. Muut Kangasalan alueella olleet rautatieliikennepaikat olivat Ruutanan ja Suinulan asemat sekä Jussilan seisake Kangasalan ja Ruutanan asemien välillä. Nämä kaikki lakkautettiin 1980-luvun lopussa.Jussi Iltanen: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 172, 174 ja 175. Helsinki: Karttakeskus, 2010.

Kangasalaa lähin lentoasema on Tampere-Pirkkalan lentoasema, jonne on matkaa Kangasalan keskustasta noin 33 km.

 Kulttuuri 
pienoiskuva|Vehoniemen automuseo.
pienoiskuva|Kirkkoharjun näkötorni.
Kangasalan keskustaan syksyllä 2014 valmistuneessa Kangasala-talossa on kulttuurikeskus, jossa avautui tammikuussa 2015 Kimmo Pyykkö -taidemuseo, ja siinä on myös vaihtuvien näyttelyiden tila ja monitoimisali.

Kangasalla julkaistaan paikallislehteä nimeltään Kangasalan Sanomat, joka on ilmestynyt joulukuusta 1918 lähtien. Nykyään alueella leviää jonkin verran myös Sydän-Hämeen Lehti.

 Murre 
Kangasalan alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.

 Nähtävyyksiä 

Kangasala on ollut suosittu matkailukohde jo 1800-luvun alusta asti. Kangasalan tärkeimmille harjuille on rakennettu näkötorneja: Haralanharjun, Keisarinharjun, Kirkkoharjun ja Vehoniemenharjun näkötornit. Keisarinharjulla maisemia ovat ihailleet aikanaan jo Kustaa III vuonna 1775 ja keisari Aleksanteri I vuonna 1819. Keisarin vierailun johdosta harju sai nykyisen nimensä. Aikaisemmin Keisarinharju tunnettiin nimellä Syrjänkorkee. Ensimmäinen näkötorni rakennettiin sinne jo vuonna 1881. Vuonna 2004 Keisarinharju valittiin Yle Tampereen ja Pirkanmaan liiton järjestämässä äänestyksessä Pirkanmaan kauneimmaksi paikaksi. Kangasalan lepokoti on toiminut 1900-luvun alussa täysihoitolana, jossa monet kuuluisuudet ovat viettäneet lomaa.

Nykyisin näkötorneja on enää kolme tuhopolttojen jäljiltä: Vehoniemenharju, Kirkkoharju ja uudelleen rakennettu Haralanharju. Keisarinharjun näkötorni paloi elokuussa 2006 ja hiljattain kunnostettu Haralanharjun torni tammikuussa 2007. Myös Kirkkoharjun näkötorni joutui polttoyrityksen uhriksi. Tuhoutuneista torneista Haralanharjun näkötorni rakennettiin uudelleen.

Kangasalla on kaksi automuseota: Mobilia ja Vehoniemen automuseo. Kirkolla on myös pieni 1830-luvulla rakennetussa viljamakasiinissa toimiva Kangasalan kotiseutumuseo.

 Tapahtumat 
Kangasalla on järjestetty vuosittain 2001 lähtien pienehköt musiikkifestivaalit nimeltään ”Harjufestarit”, jossa ovat esiintyneet muun muassa Technicolour, Bloodpit ja The Rasmus. Toistuvia tapahtumia ovat myös Kangasalan urkuperinnepäivät (vuodesta 1994 lähtien), Kangasalan Salonkimusiikki ja nukketeatteri Hupilaisen kansainväliset nukketeatteripäivät. Kesäisin esityksiä järjestää harrastajateatteriyhdistys Ramppi-teatteri. Sahalahden alueen perinteinen kesätapahtuma on juhannuksen jälkeisestä sunnuntaista alkava Sahalahden Suvipäivät. Kirjallista kulttuuria vaalivat Kirjakahvila (Kesäpäivän kulttuuriyhdistys) ja Sahalahden Kirjanystävät. Lapsille ja perheille on heinäkuun alussa Löytöretki-päivät.

 Seurakunnat 
pienoiskuva|Kangasalan kirkko.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kangasalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kangasalan seurakunta
 Kuhmalahden kappeliseurakunta
 Sahalahden seurakunta-alue

Kangasalan evankelisluterilaisessa seurakunnassa on noin 23 000 jäsentä. 31. toukokuuta 2016 Sahalahden kappeliseurakunta lakkautettiin, Sahalahdesta käytetään nimitystä seurakunta-alue.

Kangasalan vuonna 1767 rakennettu harmaakivinen kivikirkko tähtitaivaskattoineen ja verikivineen sijaitsee keskellä kirkonkylää.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kangasalla toimii Kangasalan helluntaiseurakunta, jolla on kirkko Kangasalan keskustassa, sekä Kuhmalahden helluntaiseurakunta.Kangasalan Helluntaiseurakunnan sivusto.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kangasalan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/tampereen-ortodoksinen-seurakunta

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kangasalan kaupungin nykyisellä alueella.
 Kuhmalahden seurakunta (liitetty Kangasalan seurakuntaan 2005)
 Sahalahden seurakunta (liitetty Kangasalan seurakuntaan 2005)

 Urheilu 
Kunnan suurin urheiluseura on vuodesta 1930 toiminut Kangasalan Kisa. Kangasalla harrastetaan muun muassa seuraavia urheilulajeja. Lajien perässä mainittu paikallisia urheiluseuroja:
 lentopallo – LP Kangasala pelaa naisten lentopallon pääsarjassa
 suunnistus – Kangasala SK
 melonta – Kangasalan Melojat
 pikaluistelu ja kaukalopallo – Kangasalan Voitto
 jalkapallo – FC Kangasala (Kangasalan Voiton ja Kangasalan Kisan fuusioseura)
 jääkiekko – Kisa-Eagles ja Kangasalan Voitto
 Kangasalan Urheilijat 1968 – TUL:n yleisseura
 uinti – Uimaseura Kangasalan Kuohu, UKK
ammunta – Kymppi-64 
Pohjois-Kangasalan Urheilujärjestö, Harjulan Halla

Kangasalla on oma karting-rata, joka sijaitsee Lentolassa. Kangasalan jäähalli sijaitsee Pikkolan koulun vieressä. Vuonna 2009 Kangasalle valmistui Uimahalli Kuohu, jossa sijaitsee myös muun muassa kuntosali, jalkahoitola, kahvio ja kokoontumistiloja.

Ruokakulttuuri
Kangasalan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla alatoopi, rosolli, kotijuusto, savumuikut ja kotikalja.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 71. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Kuuluisia kangasalalaisia 
 Historiallisia henkilöitä 

 Juhana-herttuan rakastajatar Kaarina Hannuntytär (1562–1596)
 Kuningatar Kaarina Maununtytär (vuosina 1577–1612) Turku-info
 Urkujenrakentaja Anders Thulé (1813–1872)
 Kunnallisneuvos ja kirjailija Agathon Meurman (1826–1909)
 Historiantutkija Carl von Bonsdorff (1862–1951)

 Kirjailija Jalmari Finne (1874–1938) - eli lapsuutensa Kangasalla
 Taiteilija Einar Ilmoni (1880–1946)
 Lakimies ja poliitikko Antti Tulenheimo (1906–1952)
 Urkujenrakentaja, teollisuusneuvos Martti Tulenheimo (1883–1945)

 Entisiä ja nykyisiä kangasalalaisia 

 majuri Antero Aakkula
 oikeustieteilijä, kirjailija Aulis Aarnio
 kirjailija ja dramaturgi Riikka Ala-Harja
 jalkapalloilija Marko Granholm
 näyttelijä Kari Hakala
 Popedan kitaristi Costello Hautamäki
 jääkiekkovalmentaja Kari Heikkilä
 laulaja Pentti Hietanen
 kirjailija Erkki ”Hyeena” Hämäläinen
 jääkiekkoilija Antti Hölli
 maajoukkuetason jalkapalloilija Toni Kallio
 kirjailija Tuula Kallioniemi
 Kummelin jäsenet Timo Kahilainen, Heikki Hela ja Heikki Silvennoinen
 kansanedustaja Pentti Lahti-Nuuttila
 Miss Suomi 1967 Ritva Lehto
 ilmavoimien komentaja, kenraaliluutnantti Heikki Lyytinen
 jääkiekkomaalivahti Jere Myllyniemi
 musiikintekijä ja kulttuurivaikuttaja Heikki Mäenpää
 urheiluselostaja Antti Mäkinen
 vuorineuvos Kari Neilimo

 koripalloilija Antti Nikkilä
 kansanedustaja ja entinen kokoomuksen puoluesihteeri Heikki A. Ollila
 tennispelaaja Veli Paloheimo
 kirkkomuusikko, urkujen rakentaja ja tutkija Pentti Pelto
 näyttelijä Markku Peltola
 kirjailija ja dramaturgi Sirkku Peltola
 näyttelijä Sulevi Peltola
 valokuvaaja ja kirjailija Matti Poutvaara
 tv-toimittaja Mirja Pyykkö
 meloja Anne Rikala
 NWHL-maalivahti Meeri Räisänen
 pikajuoksija Ella Räsänen
 näyttelijä Jari Salmi (Pulkkinen)
 lauluntekijä Pekka Simojoki
 laulaja Seppo Tammilehto
 NHL-maalivahti Vesa Toskala
 Youtube-kuuluisuus Marko Vanhanen (markorepairs)Kangasalalaisen pitkäaikaistyöttömän nettivideoilla kuusi miljoonaa katsojaa, Tamperelainen 17.2.2011
 jääkiekkoilija Sami Venäläinen
 muusikko Antti Westman

 Ystävyyskunnat 

 20px|reunus Ahvenanmaan maalaiskunnat (Suomi)
 20px|reunus Räpina (Viro)
 20px|reunus Vänersborg (Ruotsi)
 20px|reunus Holmestrand (Norja)
 20px|reunus Siglufjörður (Islanti)

 20px|reunus Herning (Tanska)
 20px|reunus Eiði (Färsaaret / Tanska)
 20px|reunus Arsuk (Grönlanti / Tanska)
 20px|reunus Husby (Etelä-Slesvig, Saksa)


 Katso myös 
 Luettelo Kangasalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Kangasalan pirtti

 Lähteet 

Kirjallisuutta
Raukola, Eero: Köyrän kylä oli kuin kaupunki: kylähistoriikki sanoin ja kuvin. Kangasala: E. Raukola, 1997. .

Aiheesta muualla

 Kangasalan kaupunki
 Tilastokeskus – Kangasalan avainluvut
 Kangasalan seurakunta
 ekangasala.fi -sivusto. Kangasalan yrityspalveluhakemisto, sää, työpaikat sekä paljon muuta hupia ja hyötyä paikallisesti netissä.
 Kangasala.com – sivusto, jolla muun muassa Kangasalan tapahtumakalenteri sekä pienimuotoinen yritys- ja yhdistyshakemisto
 Kangasalan Saarikylien sivusto
 Ilmapanoraamakuva Kangasalan keskustasta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit