Hämeenlinna

Hämeenlinna () on Suomen kaupunki ja Kanta-Hämeen maakuntakeskus Vanajaveden rannalla. Hämeenlinnan kaupungissa asuu noin  ja laajemmin Hämeenlinnan seudulla asuu noin  henkilöä. Asukasluvultaan kaupunki on Suomen :nneksi suurin. Vuonna 1639 perustettu Hämeenlinna on Suomen vanhin sisämaakaupunki. 

Hämeenlinnan naapurikunnat ovat Akaa, Asikkala, Hattula, Hausjärvi, Hollola, Janakkala, Loppi, Padasjoki, Pälkäne, Tammela, Urjala ja Valkeakoski. Hämeenlinnan keskustasta on Helsinkiin 100 kilometriä ja Tampereelle 75 kilometriä. Hämeenlinnan alue kasvoi huomattavasti 1. tammikuuta 2009, kun Hauho, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulos liittyivät Hämeenlinnan kaupunkiin. Tätä ennen Hämeenlinnan maalaiskunta ja Vanajan kunta oli liitetty pääosin Hämeenlinnaan ja osa naapurikuntiin.

 Maantiede 
 Luonto 
pienoiskuva|Näkymä Aulangon tornista
Hämeenlinnan kaupungin alueella on kokonaan tai osittain kaikkiaan 339 järveä. Pinta-alaltaan suurimmat niistä ovat Vanajavesi, Kukkia ja Kuohijärvi.

Hämeenlinnan keskustaajama sijaitsee Etelä-Hämeessä, kansallismaisemaksikin luokitellussa Vanajaveden laaksossa, jonka halkaisee pohjois-eteläsuuntainen, eteläosaltaan jokimaisen kapea Vanajavesi. Muita merkittäviä hämeenlinnalaisia järviä ovat Katumajärvi ja Alajärvi. Kaupunkialueen halki kulkee luode-kaakkosuuntainen harjujono, jonka osia ovat muiden muassa Ahvenistonharju ja Hattelmalanharju. Maasto on muiltakin osin kumpuilevaa; Hämeenlinnan keskusta ja esimerkiksi Myllymäen ja Hätilän kaupunginosat sijaitsevat suurehkojen mäkien huipulla. Kaupungissa on muutamia esihistoriallisella ajalla linnavuorina käytettyjä vuoria, joista merkittävimpiä ovat Aulangonvuori ja Mantereen linnavuori.

Hämeenlinnan maiseman pääpiirteitä ovat Hämeen järviylänkö, Vanajaveden laakso ja Kanta-Hämeen lehtokeskus. Monin paikoin maisemia leimaa vauras hämäläinen maatalouskulttuuri.

 Luonnonsuojelualueet 
Kaupungissa on useita luonnonsuojelualueita, joista suurimmat sijaitsevat Aulangon ja Ahveniston suosituilla virkistysalueilla kaupungin laitamilla. Lisäksi Hämeenlinnassa on Suomen ensimmäinen, vuonna 2001 perustettu kansallinen kaupunkipuisto, joka ulottuu Koilliskulman puutaloalueilta ja Hämeen linnalta Vanajaveden rantoja seuraillen Aulangolle. Vuonna 2009 Hämeenlinnaan liitetyssä entisessä Lammin kunnassa sijaitsee verrattain tunnettu Evon retkeilyalue.

Hämeenlinnan kaupungin alueella on 31 Natura 2000 -aluetta:

Ahvenistonharju-Vuorenharju (Hämeenlinna)
Aulangon alue (Hämeenlinna)
Evon alue (Lammi)
Hattelmalanharju (Hämeenlinna)
Hattelmalanjärvi (Hämeenlinna)
Heinisuo (Hämeenlinna ja Renko)
Hevospierettämänmäki (Tuulos)
Jokijärvi (Hauho)
Karittainmäki-Ahvenistonlampi (Hämeenlinna)
Kukkiajärvi (Hauho)
Kalliomaa (Kalvola)

Kaskenmäki (Kalvola)
Kaurastensuo-Kantosuo (Lammi)
Kyynäröinen (Renko)
Lamminjärvi-Halila (Lammi)
Lassilan keto (Renko)
Letku-Pappila-Mattila (Lammi)
Likolammi (Renko)
Matinsilta (Hämeenlinna)
Metsola (Renko)
Muulinjärvi (Kalvola)
Ormajärvi-Untulanharju (Lammi)

Paloniitunjärvi (Renko)
Peurasuo (Kalvola)
Porttilanharju (Kalvola)
Raimansuo-Miemalanharju (Hämeenlinna)
Ruskeanmullanharju (Hauho)
Seitsemänlamminsuo-Korpilamminsuo (Renko)
Sajaniemi (Lammi)
Söyliönkorpi (Hauho)
Taipaleensuo-Kolisevankorpi (Kalvola)
Untulanharju (Lammi)
Uurtaanjärvi (Kalvola)

 Ilmasto 

 Kaupunkirakenne 
pienoiskuva|Kauppatori sijaitsee Hämeenlinnan keskustassa.
Hämeenlinnan keskusta sijaitsee Saaristen mäellä Vanajaveden rannalla, ja rajoittuu länsipuoleltaan valtatiehen 3. Keskustan katuverkko perustuu Carl Ludvig Engelin kaupungin palon jälkeen vuonna 1832 laatimaan ruutukaavaan, jonka keskuksena toimii Kauppatori. Kauppatorin laidalla sijaitsevat muun muassa raatihuone, Hämeenlinnan kirkko ja Hämeen lääninhallituksen talo. Ydinkeskusta on jaettu neljään kaupunginosaan, jotka ovat järjestyksessä Linnanniemi, Koilliskulma, Hämeensaari sekä Saaristenmäki. Osittain kävelykaduksi muutettu Raatihuoneenkatu on keskustan merkittävin liikekatu.
pienoiskuva|Carl Ludvig Engelin suunnittelema lääninhallituksen talo Kauppatorin laidalla.
Keskustassa on runsaasti eri tyylisuuntia edustavia rakennuksia, ja kaupungin väkilukuun suhteutettuna se on melko suuri ja tiiviisti rakennettu. Keskustan merkittävin laajenemissuunta on 2010-luvulla ollut Vanajaveden toisella puolella sijaitseva Keinusaaren kaupunginosa, jossa sijaitsee esimerkiksi rautatieasema. Keskustaan on myös jatkuvasti toteutettu uutta täydennysrakentamista. Hämeenlinnan keskustaa on pilkallisesti kutsuttu Suomen suurimmaksi valaistuksi hautausmaaksi  Hämeen Sanomat. Muita keskeisiä kaupunginosia ovat Myllymäki, Kauriala ja Hätilä.

Hämeenlinnassa on lisäksi noin kymmenen lähiötä, joita erottavat keskusta-alueesta laajat pientaloalueet. Kaupungissa on myös runsaasti puistoja ja lähivirkistysalueita. Rautatie sivuuttaa keskustan Vanajaveden itäpuolta, mutta valtatie 3 kulkee moottoritienä aivan kaupungin halki; keskustan kohdalla se on katettu kannella. Valtatie 10 ohittaa kaupungin etelä- ja itäpuolelta. Oman vaikutuksensa kaupunkirakenteeseen ovat tuoneet myös kaupunkia halkovat harjut ja pitkät järvet.

 Aluejako 
pienoiskuva|Hämeenlinnan pitäjät.
pienoiskuva|Hämeenlinnan kaupunginosat kaupungin vuoden 2009 kuntaliitosta edeltäneellä alueella.
Hämeenlinnassa on 41 kaupunginosaa ja viisi kaupunginosakeskusta eli pitäjää. Kaupunginosakeskukset ovat Hämeenlinnaan 2009 liitettyjä entisiä kuntia.

Hauhon kirkonkylä sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta pohjoiseen.

Tuuloksen kirkonkylä sijaitsee noin 25 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta koilliseen.

Lammin kirkonkylä sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta itäkoilliseen.

Rengon kirkonkylä sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta lounaaseen.

Kalvolan keskustaajama Iittala sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta luoteeseen.

 Kaupunginosat 

1 Linnanniemi (Keskusta I)
2 Koilliskulma (Keskusta II)
3 Hämeensaari (Keskusta III)
4 Saaristenmäki (Keskusta IV)
5 Keinusaari
6 Sairio
7 Myllymäki
8 Kauriala
9 Ahvenisto
10 Pullerinmäki
11 Ojoinen

12 Puistonmäki
13 Kirstula
14 Aulanko
15 Hätilä
16 Idänpää
17 Katinen
18 Katuma
19 Kantola
20 Kankaantausta
21 Miemala
22 Hattelmala

23 Munakas
24 Luolaja
25 Voutila
26 Loimalahti
27 Majalahti
28 Vuorentaka
29 Tiirinkoski
30 Pikku-Parola
31 Luhtiala
32 Ruununmylly
33 Taka-Hätilä

34 Hangasmäki
35 Kankainen
36 Mäskälä
37 Kappola
38 Hakumäki
39 Vanaja
40 Käikälä
41 Harviala

 Kylät 
Seuraavassa on lueteltu kylät Hauhon, Kalvolan, Lammin, Rengon ja Tuuloksen alueilla.

 Hauho: Aikkola, Ajoranta, Alvettula, Apoo, Eteläinen, Hahkiala, Hakkala, Hankala, Hauhontausta, Heinäkangas, Hyvikkälä, Hyömäki, Ilmoila, Joki (Jokioinen), Juntula, Kalaila, Keso, Kirkonkylä, Kokkala, Kokkila, Kukkola, Kyttälä, Lautsia, Lehdesmäki, Lehtelä, Matkantaka, Miehoila, Mustila, Okerla, Pappila, Porras, Porsoo, Rukkoila, Saha, Sappee, Sotjala, Torvoila, Tuittula, Tuulimylly, Uusikylä, Vihavuosi, Villantila, Vitsiälä, Vuolijoki
 Kalvola: Ahlajärvi, Heinu, Hietajärvi, Hitumaa, Iittala, Kanajärvi, Kankaanpää, Kautio, Kirkonkylä, Kotkajärvi, Kutila, Kutinen, Kuurila, Könnölä, Lintumaa, Niemi, Ohtinen, Ojajärvi, Orjanhirsi, Paakkonen, Sauvala, Saviniemi, Sittala, Sääksniemi, Taljala, Turkinmäki, Unonen, Rimmilä, Pirttikoski
 Lammi: Arrankorpi, Evo, Hauhiala, Iso-Evo, Jahkola, Kataloinen, Kostila, Kuurikka, Kättärlä, Lampelto, Lieso, Montola, Mulkoila, Neroskulma, Niipala, Oinen, Onnenvuori, Paakkola, Pakkasela, Palonen, Parikkala, Perinkää, Pienistö, Porraskoski, Rantonen, Riikonen, Ronni, Sankola, Syrjäntausta, Takaperä, Tanttila, Tommala, Vilkkilä, Vähä-Evo, Ylänne, Ylännäinen
 Renko: Ahoinen, Asemi, Kaloinen, Kuittila, Lietsa, Muurila, Nevilä, Oinaala, Uusikylä, Vaimare, Vehmainen, Nummenkylä
 Tuulos: Juttila, Karutta, Lakkola, Pohjoinen, Sairiala, Sydänmaa, Syrjäntaka, Teuro, Toivaala

 Historia 
pienoiskuva|pysty=0.5|Hämeenlinnan vaakuna vuoteen 1956 asti.Hämeenlinnan kaupunki on kehittynyt esihistorialliselle asutusalueelle Vanajaveden äärelle. Keskustan tuntumassa olevassa Varikonniemessä sijaitsee merkittävä mutta kiistelty arkeologinen kohde, rautakautinen ja varhaiskeskiaikainen asuinpaikka, joka joidenkin tulkintojen mukaan oli Vanain kaupunki. Kaupungin tuntumassa on useita mäkilinnoja, joista tunnetuimpia ovat Aulanko (ruots. Karlberg) ja Hakoisten linnavuori.
pienoiskuva|vasen|Hämeenlinna 1850-luvulla.

Hämeen linnaa ryhdyttiin rakentamaan Birger jaarlin Hämeeseen tekemän ristiretken jälkeen 1200-luvulla tai 1300-luvun alussa nykyiseen Linnanniemeen, ja pian linnan pohjoispuolelle alkoi syntyä asutusta. Hämeenlinna toimi merkittävänä sotilastukikohtana Ruotsin kuningas Kustaa Vaasan aikana. 

Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf ja kuningatar Brandenburgin Maria Eleonoora suorittivat virallisen vierailun Hämeen linnaan vuonna 1626.

Tämä vaatimaton asutuskeskus sai kaupunkioikeudet Suomen kenraalikuvernööri, kreivi Pietari Brahelta tammikuussa 1639 ensimmäisenä suomalaisena sisämaakaupunkina. Esihistorialliselta ajalta periytyvä Hämeen härkätie Turusta päättyi kaupunkiin, ja Ylinen Viipurintie kulki Hämeenlinnan kautta Viipuriin. Kaupunki oli Hämeen linnaläänin keskus.

Hämeenlinnan seurakunta erotettiin Vanajan seurakunnasta kaupungin perustamisen jälkeen vuonna 1639. Kaupungin ensimmäinen kirkko valmistui todennäköisesti v. 1666 linnan pohjoispuolelle vanhankaupungin alueelle. Uusi ristikirkko valmistui v. 1739 vanhan lähistölle ja säilyi käytössä kaupungin siirron jälkeenkin nykyisen pääkirkon valmistumiseen asti.K. O. Lindeqvist: Hämeenlinnan kaupungin historia. II osa. Kaupungin historia Ruotsin vallan aikana. Hämeenlinnan kaupunki, Hämeenlinna 1926.

Ruotsi kuningas Kustaa III päätti vuonna 1777 siirrättää kaupungin kilometrin verran etelään nykyiselle paikalleen Niementaustan mäelle Saaristen latokartanon maille. Ensimmäisen asemakaavan laati Axel Magnus von Arbin, ja siirto tapahtui seuraavasta vuodesta alkaen. Vanhankaupungin alueella on nykyään Linnan kasarmeina tunnettu entinen varuskunta-alue. Kustaa III rakennutti myös Hämeenlinnan pääkirkon, joka tehtiin pyöreäksi esikuvanaan Rooman Pantheon. Kirkon alkuperäinen ulkoasu muuttui kuitenkin 1800-luvulla ratkaisevasti, kun rakennukseen lisättiin kellotorni ja se laajennettiin ristikirkoksi.  

Kuningas Kustaa III vieraili Hämeenlinnassa peräti neljä kertaa. Hämeen linnaa korjattiin perusteellisesti Kustaan aikana.

Kun Georg Magnus Sprengtporten suunnitteli Suomesta tasavaltaa 1700-luvun lopulla, hänen oli tarkoitus tehdä Hämeenlinnasta sen pääkaupunki. Asia nousi uudelleen esille, kun Suomi siirtyi Venäjän vallan alle, ja Hämeenlinnasta kaavailtiin Suomen suurruhtinaskunnan pääkaupunkia jälleen Sprengtportenin aloitteesta. Keisari Aleksanteri I oli aluksi myötämielinen, mutta päätyi lopulta Helsinkiin, koska Hämeenlinnan katsottiin väitetysti olevan liian pieni pääkaupungiksi.

Suuri tulipalo tuhosi 14. syyskuuta 1831 noin kolme neljäsosaa Hämeenlinnasta, mukaan lukien lääninhallituksen ja koulurakennuksen. Kirkko ja osa sen takana sijaitsevista kortteleista kuitenkin säästyi. Kaupunki jälleenrakennettiin Carl Ludvig Engelin laatiman uuden asemakaavan pohjalta. Hämeenlinnasta tuli puhdastyylinen empirekaupunki, jonka arkkitehtuurista on kuitenkin nykyään jäljellä vain rippeitä.

Sotilas-, hallinto- ja koulukaupungiksi kehittynyt Hämeenlinna sai teollisuudelleen uutta puhtia vuonna 1862, kun 31. tammikuuta avattiin maan ensimmäinen rataosuus Helsingistä. Samalla laivaliikenne Vanajavettä pitkin Tampereelle vilkastui huomattavasti. 

Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II ja senaattori Johan Vilhelm Snellman allekirjoittivat suomen kielen yhdenvertaisuutta koskevan käskykirjeen Hämeenlinnan maaherran virastotalossa 30.7.1863.

Vuonna 1876 rautatietä jatkettiin Tampereelle. Suomen vanhin yhä samalla nimellä toimiva suomenkielinen sanomalehti Hämeen Sanomat perustettiin Hämeenlinnassa vuonna 1879.

Sisällissodassa vuonna 1918 Hämeenlinna oli aluksi punaisten hallitsemalla alueella, mutta valkoiset valtasivat kaupungin saksalaisten avustuksella Hämeenlinnan valtauksessa 26. huhtikuuta. Sodan jälkeen Poltinahon kasarmialueella toimi punavankeja varten perustettu Hämeenlinnan vankileiri.

Vuoden 1952 olympialaisten kilpailuista nykyaikainen viisiottelu käytiin Hämeenlinnassa Kaurialan urheilukentällä ja Ahveniston maauimalassa.  Valtatien 3 moottoritielinjaus kaupungin keskustan sivuitse, eräs Suomen varhaisimmista moottoritieosuuksista, valmistui vuonna 1965. 1960- ja 1970-luvuilla kaupunkikuva muuttui merkittävästi, kun keskustaan rakennettiin runsaasti aiempaa tehokkaampaa uudisrakentamista.

 Alueliitokset 
pienoiskuva|Hämeenlinnan alueliitokset.
Hämeenlinnan ensimmäinen suuri alueliitos toteutui 1. tammikuuta 1948, jolloin suurin osa kaupungin pohjoispuolella sijainneesta Hämeenlinnan maalaiskunnasta sekä osia Vanajan kunnasta liitettiin kaupunkiin. Vuoden 1967 alussa Hämeenlinna laajentui huomattavasti, kun kaupunkia kolmelta suunnalta ympäröinyt Vanajan kunta liitettiin pääosin kaupunkiin. Marraskuussa 2007 varmistui Hämeenlinnan seudun kuntaliitos Hauhon, Hämeenlinnan, Kalvolan, Lammin, Rengon ja Tuuloksen kesken, ja se astui voimaan 1. tammikuuta 2009. Vuoden 2010 alussa entisen Lammin kunnan Hietoisten kylä siirrettiin Hämeenlinnasta Hausjärveen.

 Hallinto 
Hämeenlinnan kaupunginjohtaja vuodesta 2021 on aiemmin mm. kansanedustajana toiminut Olli-Poika Parviainen. Kaupunginvaltuustossa on 51 paikkaa, joista 18 on SDP:n ja 15 kokoomuksen hallussa kaudella 2025–2029. Kaupunginhallituksessa on 11 varsinaista jäsentä.

Hämeenlinna tunnetaan hallintokaupunkina. Kaupunki on ollut 1800-luvulta saakka ensin Hämeen läänin pääkaupunkina ja vuosina 1997–2009 olemassa olleen Etelä-Suomen läänin pääkaupunkina. Vuodesta 2010 eteenpäin Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätoimipaikka on sijainnut Hämeenlinnassa.. Hämeenlinnan oikeustalossa toimivat Kanta-Hämeen käräjäoikeus ja Hämeenlinnan hallinto-oikeus.

 Talous 
Hämeenlinnalla on monipuolinen elinkeinorakenne.Tilastokeskuksen tilaston mukaan Hämeenlinnassa oli noin 5 000 yritystä vuonna 2021. Yritysten liikevaihto oli 4,7 miljardia euroa. Suurimmat toimialat olivat teollisuus, tukku- ja vähittäiskauppa, rakentaminen, sosiaali- ja terveyspalvelut ja kuljetus- ja varastointi. Työllistävimmät toimialat olivat teollisuus, tukku- ja vähittäiskauppa, sosiaali- ja terveuspalvelut, rakentaminen ja hallinto- ja tukipalvelut. Yritykset tuottivat 120 miljoonaa euroa yhteisöveroa. 

Hämeenlinnan talouden rakenne on lähellä koko maan keskiarvoja. Vuonna 2015 kaupungissa oli 28 270 työpaikkaa. Niistä 75 % oli palvelualoilla, 3 % alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa) ja 21 % jalostuksessa. Työttömien osuus oli 13,6 %.

 Suurimmat yritykset 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat vakuutusyhtiö Pohjantähti, maarakennusalan koneita rakentava Movax ja käytettyjen autojen kauppaan erikoistunut Kamux. Suurin yksityinen työllistäjä on SSAB Europen terästehdas, jonka palveluksessa on noin 900 henkeä.

 Liikenne 

 Liikenneyhteydet 
Alla matka-aikoja ja etäisyyksiä Hämeenlinnan keskustasta joihinkin kaupunkeihin.
 Nimi Etäisyys Juna Linja-auto HenkilöautoTampere75 km41 min60 min46 minHelsinki100 km1 h 2 min1 h 15 min1 h 7 minRiihimäki36 km18 min25 min24 minLahti74 km1 h 5 min1 h 10 min1 h 13 minTurku141 km1 h 39 min2 h 5 min2 h 13 min

Etäisyydet entisiin kuntakeskuksiin
 Hauho 35 km
 Kalvola 20 km
 Lammi 35 km
 Renko 15 km
 Tuulos 25 km

 Maantiet 
Hämeenlinna sijaitsee liikenteellisesti hyvällä paikalla Helsingin ja Tampereen puolivälissä pääradan varressa, valtateiden 3 ja 10 risteyskohdassa. Valtatie 3 kulkee moottoritienä kaupungin keskustan ohi. Hämeenlinnasta Pälkäneelle johtaa kantatie 57, joka on osa valtatie 3:n alkuperäistä linjausta. Aikaisemmin Hämeenlinna oli myös Porvooseen vieneen kantatie 55:n sekä Toijalan kautta Tampereelle vieneen kantatie 56:n toisena päätepisteenä. Hämeenlinnan koillisosassa kulkee Tampereen ja Lahden välinen valtatie 12, johon valtatie 10 yhtyy entisen Tuuloksen alueella. Samasta risteyksestä erkanee Padasjoelle vievä kantatie 53. Lounaisosaa sivuaa Forssan ja Lahden välinen kantatie 54.

 Linja-autoliikenne 

Keskustassa sijaitsevalta linja-autoasemalta liikennöivät useimmat kauko- ja paikallisliikenteen linja-autovuorot. Tiheimmät yhteydet ovat Tampereen, Helsingin, Turun ja Lahden suuntiin. Linja-autojen pikavuoroilla Hämeenlinnasta pääsee ilman autonvaihtoa lisäksi Nokialle, Seinäjoelle, Vaasaan, Kokkolaan, Virroille ja Ähtäriin. Suoria linja-autojen vakiovuoroja kulkee Hämeenlinnasta myös Padasjoelle Lammin kautta. Hämeenlinnan sisäistä linja-autoliikennettä hoitavat Inter Kuljetus Oy, Länsilinjat Oy sekä Vekka Liikenne Oy.

 Rautatieliikenne 
pienoiskuva|Hämeenlinnan rautatieasema
Hämeenlinnan kaupungin alueella sijaitsevat Hämeenlinnan rautatieasema sekä entisen Kalvolan kunnan alueella oleva Iittalan rautatieasema. Kummallakin asemalla pysähtyvät kaikki R-junat reitillä Helsinki–Riihimäki–Tampere. Lisäksi Hämeenlinnassa pysähtyvät useimmat InterCity- ja tietyt Pendolino-junavuorot. Hämeenlinna ei ole risteysasema, joten lähimmät vaihdolliset junavuorot kulkevat Riihimäen tai Toijalan kautta.

 Lentoliikenne 
Lähimmät lentoasemat ovat Tampere-Pirkkalan lentoasema noin 85 kilometriä Hämeenlinnasta pohjoiseen, Helsinki-Vantaan lentoasema noin 95 kilometriä etelään sekä Turun lentoasema noin 140 kilometriä länteen.

 Vesiliikenne 
Hämeenlinnan läpi pohjois-eteläsuunnassa kulkevaa Vanajavettä on kauan käytetty kulkureittinä. Hämeenlinnan satamasta on kesäkaudella säännöllistä laivaliikennettä Tampereen suuntaan. 2010-luvulla on myös alkanut tilausristeilytoiminta pienemmällä aluksella keskustasta Turengin suuntaan Hiidenjoelle.

 Väestö 

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys vuodesta 1751 lähtien. Kunkin vuoden väestötiedot vastaavat tuolloista kuntajakoa, joten vuosien 1948, 1967 ja 2009 kuntaliitokset näkyvät kuvaajassa hyppäyksinä.

Hämeenlinnan sijainti on lähellä Suomen väestöllistä keskipistettä eli Weberin pistettä, eli pääosa maan väestöstä asuu keskimääräisesti katsottuna lyhyimmän matkan päässä Hämeenlinnasta. Piste siirtyi Hämeenlinnan alueelle vuonna 2009 Hauhon liittyessä Hämeenlinnaan. Väestöennusteiden mukaan Weberin pisteen liike kohti etelää jatkuu entisellä nopeudella vuosien 2040–2050 tienoille saakka. Tämä merkitsee sitä, että piste siirtyisi Hämeenlinnasta Janakkalan puolelle aikavälillä 2040–2045.

 Taajamat 
Vuoden 2022 lopussa Hämeenlinnassa oli 68 043 asukasta, joista 59 642 asui taajamissa, 7 710 haja-asutusalueilla ja 691:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hämeenlinnan taajama-aste on 88,6 %. Hämeenlinnan taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2022) 1  Hämeenlinnan keskustaajama* 51 373 2  Lammin kirkonkylä 2 693 3  Iittala 2 258 4  Hauhon kirkonkylä 1 126 5  Rengon kirkonkylä 1 104 6  Eteläinen 569 7  Syrjäntaka (Tuulos) 519

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Hämeenlinnan keskustaajama ulottuu Hämeenlinnan lisäksi Hattulaan (Parola) ja pieniltä osin Janakkalan kunnan alueelle.  Yhteensä Hämeenlinnan keskustaajamassa on 58 514 asukasta ja sen pinta-ala on 67,48 neliökilometriä.

 Seurakunnat 

pienoiskuva|Vanajan kirkko Hämeenlinnassa. 
Hämeenlinnassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat, jotka muodostavat Hämeenlinnan seurakuntayhtymän:
 Hämeenlinna-Vanajan seurakunta
 Hauhon seurakunta
 Lammin seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hämeenlinnan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Hämeenlinnassa toimii Hämeenlinnan helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hämeenlinnassa toimii Lammin helluntaiseurakunta.

 Entiset seurakunnat 
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Hämeenlinnan kaupungin nykyisellä alueella.
 Hämeenlinnan maaseurakunta (liitetty Hämeenlinnan seurakuntaan vuonna 1948)
 Hämeenlinnan seurakunta (yhdistetty Vanajan seurakunnan kanssa Hämeenlinna-Vanajan seurakunnaksi vuonna 2003)
 Rengon seurakunta (liitetty Hämeenlinna-Vanajan seurakuntaan vuonna 2011)
 Tuuloksen seurakunta (liitetty Lammin seurakuntaan vuonna 2019)
 Vanajan seurakunta (yhdistetty Hämeenlinnan seurakunnan kanssa Hämeenlinna-Vanajan seurakunnaksi vuonna 2003)
 Kalvolan seurakunta (liitetty Hämeenlinna-Vanajan seurakuntaan vuonna 2023)
 Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta (liitetty Helsingin ortodoksiseen seurakuntaan vuonna 2021)

 Palvelut 
 Koulutus 
pienoiskuva|Hämeenlinnan lyseon lukio
Hämeenlinnassa sijaitsee Hämeen ammattikorkeakoulun päätoimipaikka. Vuonna 1873 perustetusta Hämeenlinnan lyseosta on lähtöisin monia kulttuurivaikuttajia. Koulu on Suomen maineikkaimpia oppilaitoksia, sillä monet tunnetut suomalaiset ovat valmistuneet oppilaitoksesta. Esimerkkeinä mainittakoon säveltäjämestari Jean Sibelius ja presidentti Juho Kusti Paasikivi. Hämeenlinnan lyseossa on peruskoulun yläaste (7.–9. luokat) ja lukio. Toinen Hämeenlinnan kantakaupungin lukioista on Kaurialan lukio. Hämeenlinnan lyseon lukio ja Kaurialan lukio oli tarkoitus yhdistää syksyllä 2018 yli tuhannen oppilaan suurlukioksi Ammattiopisto Tavastian Hattelmalan kampukselle. Suurlukiohanke kuitenkin päätettiin perua kaupunginhallituksessa keväällä 2018, ja lukiot jatkavat erillisinä.

Ammattiopisto Tavastia on kaupungin merkittävin toisen asteen ammattioppilaitos. Kaupungin lukiot ja ammattiopisto yhdessä muodostavat koulutuskuntayhtymä Tavastian, johon kuuluu oppilaitoksia muistakin kunnista, kuten Parolan lukio. Lisäksi heinäkuuhun 2012 asti kaupungissa sijaitsi Tampereen yliopistoon kuulunut opettajankoulutuslaitos (entinen Hämeenlinnan seminaari), jossa koulutettiin uusia opettajia vuosikymmeniä. Hämeenlinnan kolmas lukio on Lammilla sijaitseva Lammin lukio.

 Koulut ja oppilaitokset 

Luokat 1–6
Hämeenlinnan yhteiskoulu
Jukolan koulu
Kirkonkulman koulu
Luolajan koulu
Miemalan koulu
Myllymäen koulu
Nummen yhtenäiskoulu
Ortelan koulu
Ruununmyllyn koulu
Seminaarin koulu
Vuorentaan koulu
Iittalan yhtenäiskoulu (Kalvola)
Hauhon yhtenäiskoulu (Hauho)
Alvettulan koulu (Hauho)
Nummen koulu (Renko)
Nevilän koulu (Renko)
Lieson koulu (Lammi)
Kostilan koulu (Lammi)
Kirkonseudun koulu (Renko)
Kataloisten koulu (Lammi)
Eteläisten koulu (Hauho)
Konnarin koulu (Lammi)
Porkkalan koulu (Lammi)
Tuuloksen koulu (Tuulos)
Mommilan koulu (Lammi)

Luokat 7–9
Nummen yhtenäiskoulu
Hämeenlinnan yhteiskoulu
Kaurialan koulu
Lyseon koulu
Iittalan yhtenäiskoulu (Kalvola)
Hauhon yhtenäiskoulu (Hauho)
Hakkalan koulu (Lammi)
Erityiskoulut
Ojoisten koulu
Saaristen koulu
Ahvenistonharjun sairaalakoulu
Lukiot
Hämeenlinnan aikuislukio
Hämeenlinnan lyseon lukio
Kaurialan lukio
Lammin lukio (Lammi)

Ammatilliset oppilaitokset
Hämeen ammattikorkeakoulu
Evon metsäopisto (Lammi)
Hämeen ammatti-instituutti
Ammattiopisto Tavastia
Lihateollisuusopisto
Kiipulan ammattiopiston Perttulan yksikkö
(Kiipulan ammattiopisto ja Perttulan erityisammattikoulu yhdistyivät 1.1.2009)
Muut
Aimo-koulu
Hämeen kesäyliopisto
Sibelius-opisto
Tampereen yliopiston täydennyskoulutuskeskus
Vanajaveden opisto

 Terveydenhuolto 
Kanta-Hämeen hyvinvointialueen ylläpitämä Kanta-Hämeen keskussairaala sijaitsee Hämeenlinnan Ahvenistolla.

Hyvinvointialueen terveysasemia on kantakaupungissa neljä:
 Idänpään terveysasema
 Jukolan terveysasema
 Ojoisten terveysasema
 Viipurintien terveysasema

Liitosalueilla on myös neljä terveysasemaa:
 Hauhon terveysasema
 Lammin terveysasema
 Kalvolan terveysasema
 Rengon terveysasema

 Kaupalliset palvelut 
Hämeenlinnaan avattiin lokakuussa 2014 kauppakeskus, joka kunnioittaa nimellään kuuluisaa hämeenlinnalaista muusikkoa Irwin Goodmania. Kauppakeskus on rakennettu valtatie 3:n päälle, 220 metrin pituiselle katteelle. Lisäksi Hämeenlinnan keskustassa on neljä muuta kauppakeskusta, ja Tiiriössä sijaitsee merkittävä markettialue.

 Kulttuuri 
pienoiskuva|Hämeenlinnan taidemuseo Carl Ludvig Engelin suunnittelemassa vanhassa viljamakasiinissa.
Keskustassa, lähellä rautatieasemaa, sijaitsee kaupungin Kulttuuri- ja kongressikeskus Verkatehdas. Vanhassa tehdasrakennuksessa ja uudisosissa sijaitsevat nykyään 703-paikkainen musiikki- ja kongressisali, kokouskeskus, elokuvakeskus Bio Rex ja ravintola. Tiloissa toimivat myös Hämeenlinnan teatteri, Miniteatteri, Sibelius-opisto, Sibeliuksen syntymäkaupunki -säätiö, Vanajaveden opisto sekä Hämeenlinnan Lyseon yläkoulu. Edellisten lisäksi sinne ovat löytäneet tiensä monet kulttuuri- ja media-alan yhdistykset ja yritykset sekä ammatinharjoittajat. Ars-Häme ry:n ylläpitämä Galleria Kone ja taidelainaamo sijaitsevat Hämeenlinnan keskustassa Hallituskadulla.

Hämeenlinnan taidemuseo toimii vanhoihin kruununmakasiineihin rakennetuissa tiloissa Verkatehtaan yhteydessä. Muita Hämeenlinnan museoita ovat Hämeenlinnan kaupunginmuseon alaisuuteen kuuluvat Museo Skogster, Sibeliuksen syntymäkoti ja Palanderin talo sekä Hämeen linna, Vankilamuseo ja Museo Militaria. Kaupunginmuseo ylläpitää lisäksi Säästöpankkimuseota. Kolme ensin mainittua sijaitsevat kaupungin ydinkeskustassa lyhyen matkan päässä toisistaan ja neljä jälkimmäistä Linnanniemen alueella. Vanajan kirkon lähellä sijaitseva sähkömuseo Elektra  on auki kesäisin. Hämeenlinnan kaupunginkirjastolla on pääkirjaston lisäksi kaksi sivukirjastoa kantakaupungissa ja yksi kunkin pitäjän alueella.

Suomen kunnista Hämeenlinnassa on toiseksi eniten kesämökkejä. Vuoden 2009 alussa määräksi on ilmoitettu 7 600 kpl.

 Murre 
Hämeenlinnan alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.

 Nähtävyyksiä 
pienoiskuva|Hämeenlinnan kirkko kesäkuussa 2024.
pienoiskuva|Hämeen linna Vanajavedeltä nähtynä.
Hämeenlinnan tunnetuimpia matkailunähtävyyksiä ovat Hämeen linna, Museo Militaria, Hämeenlinnan raatihuone, Vankilamuseo, Hämeenlinnan taidemuseo, Hämeenlinnan kirkko, Vanajan kirkko, Sibeliuksen syntymäkoti, Palanderin kotimuseo, Vanajanlinna, Katisten kartano ja Ahveniston moottorirata. Matkailuelinkeino on yhteistyössä Hattulan ja Janakkalan alueella olevien kohteiden kanssa. Merkittävimpiä luontokohteita ovat Ahveniston olympiapuisto, Aulangon puistometsä, Kaupunginpuisto, Linnanpuisto, Hattelmalanharju sekä Evon retkeilyalue.

Hämeenlinnan nykyisellä alueella olevat keskiaikaiset harmaakivikirkot ovat hyvä esimerkki seurakuntien ylläpitämästä rakennustaiteesta. Aiemmin Hämeenlinnaan liitetyn Vanajan alueella on Vanajan kirkko, ja myöhemmin Hämeenlinnaan liitetyllä alueella ovat Rengon kirkko, Hauhon kirkko, Tuuloksen kirkko ja Lammin kirkko.

Hämeenlinnalainen kiistakapula on vanha, monenlaisessa käytössä toiminut ortodoksinen sotilaskirkko, jota on ehdotettu palautettavaksi kirkolliseen käyttöön. Valtio luovutti 1920-luvulla kirkon kellot korvauksetta niitä tarvitseville seurakunnille. Kirkon kelloja on muun muassa Sundin kirkossa Ahvenanmaalla, Sammaljoen kirkossa Sastamalassa ja Halkivahan kirkossa Urjalassa. 1920-luvulla alkuperäisen ulkoasunsa täysin menettäneessä ja kaupunginkirjastoksi muutetussa rakennuksessa toimii vuodesta 2014 erilaisten yhdistysten toimitilaksi tarkoitettu Kumppanuustalo.

Hämeenlinnassa Uhrikivenkadun varrella Kaurialassa oleva muinaismuisto, uhrikivi, sijaitsi omalla tontillaan keskellä teollisuusaluetta, josta se siirrettiin läheiseen puistoon vuonna 2010. Muinaisia uhrikiviä on myös mm. Sibeliuksenpuistossa, Hauholla ja Lammilla. 

 Tapahtumia 
Hämeenlinnassa järjestettäviä tapahtumia ovat Ämyrock, Wanaja Festival, Mellakka Festival, Tomaatteja! Tomaatteja! -stand-up-komiikan festivaali, Hämeenlinnan lastentapahtuma Hippalot, Hämeen keskiaikafestivaali sekä maakunnallinen loppukesän messutapahtuma Elomessut. Vuosina 1975 ja 2007 asuntomessut järjestettiin Hämeenlinnassa. Vuodesta 2004 on kaupungin torilla järjestetty Hämeenlinna Hope -nuorisotapahtuma. Giants of Rock oli vuosina 1987–1992 Ahveniston moottoriradalla järjestetty rockfestivaali, jonka esiintyjät olivat alansa huippunimiä.

Kantolan kaupunginosaan avattiin 2015 uusi Kantolan tapahtumapuisto, jossa voi järjestää monenlaista tapahtumaa, muun muassa megaluokan konsertteja. Tapahtumapuistossa on jo esiintynyt AC/DC, Iron Maiden, Guns N' Roses ja Metallica.

 Ruokakulttuuri 
Hämeenlinnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla arkiateriana palvikinkku ja hapanleipä ja juhla-ateriana ruistaikinaan käärityt silakat eli kalaleipä, piimä ja olut sekä riistansylttääjän lintupaisti, joka tarkoittaa manteleilla sekä peruna- ja omenalohkoilla täytettyä fasaania.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 67. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Perinteinen hämeenlinnalainen pikaruoka on hotsi, joka valmistetaan keitinpiirakasta ja lenkkimakkarasta.

 Tunnettuja hämeenlinnalaisia 

pienoiskuva|Jean Sibeliuksen synnyinkoti
Hämeenlinnassa syntyneitä tunnettuja henkilöitä ovat muiden muassa Fredrik Cygnaues, Uno Cygnaeus, Jean Sibelius, Eino Jurkka, Armas Launis, Armas Lindgren, Larin-Kyösti, Rauni Mollberg, Victorine Nordenswan, Tauno Palo, Paavo Noponen, Kai Korte ja Matti Kurjensaari, Arvi A. Karisto, Sigurd Savonius, Ilmari Rytkönen, Tatu Leppänen, Pekka Heinänen, Hjalmar Söderman, Johan Aarne Lehtinen, Paavo Cajander, Gunnar Uotila, Christian Sibelius, Liisa Tandefelt, Kaarle Kurki-Suonio, Jonni Sauli, Victorine Nordenswan, Gustaf Otto Wasenius, Mauno Oittinen, Gustaf Erik Eurén, Akseli W. Malmi, Juha Ahtola, Knut Samuel Sirelius, Inni Siegberg, Pekka Visuri, Antti Papula, Juhani Niemi, Klaus Pentti, Niilo Johannes Toivonen, Mathilda Asp, Jaakko Valtanen, Helvi Kaario, Pekka Soila, Arvi Nuormaa, Oscar Norrmén, Henrik Carl Axel Standertskjöld, Eugen Idestam, Hugo Holsti, Gustaf Mauritz von Essen, Merja Ylä-Anttila, Alexis af Enehjelm, Pentti Järvinen, Erkki Korhonen, Alpo Sailo, Hugo Pipping, Hanna Rönnberg, Erkki Kurenniemi, Päivö Tarjanne, Eino Jurkka, Waldemar Wilenius, Jorma Serlachius, Sani, Georg Wasastjerna, Hugo Suolahti, Gunnar Suolahti, Armas Launis, Juha Itkonen, Jarkko Kurvinen, Arttu Brummer, Theodor Weissman, Pekka Pesonen, Antti Nurmesniemi, Johan Reinhold Munck, Väinö Tanner, Kai Korte, Georg Schreck, Erkki Aaltonen, Kaarlo Blomstedt, Arthur Sommer, Reima Raita, Juhani Linnovaara, Risto Korvenmaa, Riitta Konttinen. 

Hämeenlinnaan muuttaneita tunnettuja henkilöitä ovat Zacharias Cygnaues, Fredrik Stjernvall, Otto Carl Rehbinder, Edvard Reinhold von Ammondt, Karl Leonard Schulman, Johan Hahnson, Jaakko Korjus, Ivar Kaskas, Jaakko Wallenberg, Paavo Simola, Jakob Elias Granberg, Helen af Enehjelm, Matti Virkkunen, Ali Munsterhjelm, Rudolf Israel Holsti, Fredrika Wetterhoff, Heidi Suomi, Heidi Kyrö, Ivar Kaskas, Herman, Hellén, Veikko Mannerkoski, Mika Walkamo, Kaarlo Heiskanen, Lucina Hagman, Leena Ahtola-Moorhouse, Werner Tawastsjerna ja Henrik Borgström.

Hämeenlinnassa ovat käyneet koulunsa Eino Leino, Juho Kusti Paasikivi, E. N. Setälä, Paavo Noponen, Jukka Rangell, Hannes Ryömä, Matti Helenius-Seppälä, Eetu A. Alha, Fritz Wetterhoff, Ernst Nevanlinna ja Veijo Meri.

Hämeenlinnassa syntyneitä kirjailijoita, taiteilijoita ja näyttämötaiteen edustajia ovat ohjaaja Kari Heiskanen, ohjaaja ja käsikirjoittaja Johanna Vuoksenmaa, kirjailija Juha Itkonen, kirjailija Leena Valmu, näyttelijä Helge Herala ja taidemaalari Olli Joki. 

Taiteilijaprofessori Marjukka Vainio sekä kirjailijat Olli Jalonen, Tapani Bagge, ja Juha-Pekka Koskinen, näyttelijä Aku Peltonen ovat asuneet Hämeenlinnassa, ja siellä asui vuosina 1966–1988 myös kirjailija Erno Paasilinna. Hämeen Sanomien perustaja Kaarlo Johan Blomdstedt asui Hämeenlinnassa. Hämeen Sanomien entinen päätoimittaja ja sanomalehtialan vaikuttaja Allan Liuhala asui kuolemaansa (14. heinäkuuta 2014) saakka Hämeenlinnassa.

Tunnettuja Hämeenlinnassa syntyneitä muusikoita tai viihde-elämän edustajia ovat Vexi Salmi, Irwin Goodman, Markku Veijalainen, Georg Laakso, Jarkko Lehti, Samu Brusila ja Veltto Virtanen. Viihdetaiteilija Simo Salminen syntyi Vanajan kunnassa. Laulaja Kai Hyttinen ja räppäri Paleface ovat kasvaneet Hämeenlinnassa. Laulajat Arja Koriseva, Saija Varjus, Taina Kokkonen, Fredi, Jyrki 69 ja muutamat Kummelin jäsenet ovat opiskelleet Hämeenlinnassa. Hämeenlinnassa asuu laulaja Heidi Kyrö ja sieltä ovat kotoisin laulajat Saija ”Sani” Aartela, metallimusiikkia soittavan Turisas-bändin jäsenet ja metallimuusikko Antony Hämäläinen.

Juhana Idänpään-Heikkilä oli vanajalainen valtiopäivämies. Hämeenlinnasta ministeriksi on viimeksi yltänyt Lulu Ranne Perussuomalaisista (Orpon hallituksen liikenne- ja viestintäministeri). Muita 2000-luvun ministereitä ovat Jari Koskinen Kokoomuksesta (Kataisen hallituksen maa- ja metsätalousministeri) sekä Johannes Koskinen ja Tarja Filatov SDP:stä (Vanhasen I hallituksen oikeus- ja työministerit). Tarja Filatov valittiin vuoden 2023 valtiopäivillä toiseksi varapuhemieheksi. Vuonna 2023 eduskuntavaaleissa Hämeenlinnasta valittiin eduskuntaan Filatovin lisäksi Johannes Koskinen SDP:stä ja Lulu Ranne Perussuomalaisista. Kokoomuksen europarlamentaarikko, entinen ympäristöministeri ja entinen kansanedustaja Sirpa Pietikäinen asuu Hämeenlinnassa. Vihreiden entinen puheenjohtaja Pekka Sauri on asunut osan lapsuudestaan ja nuoruudestaan Hämeenlinnassa ja kirjoittanut ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta.

Tunnettuihin hämeenlinnalaisiin urheilijoihin kuuluvat jääkiekkoilijat Eero Salisma, Marko Tuulola, Riku Hahl, Juuso Hietanen, Juuso Vainio ja Juuse Saros, jalkapalloilija Olli Lehtimäki, voimamies Jouko Ahola, ralliautoilija Pauli Toivonen sekä enduron viisinkertainen maailmanmestari Mika Ahola.

 Ystävyyskaupungit 
Hämeenlinnalla on 12 ystävyyskaupunkia. Ystävyyskaupunkitoiminta alkoi 1940-luvulla.

 Bærum, Norja vuodesta 1950
 Celle, Saksa vuodesta 1971
 Frederiksberg, Tanska vuodesta 1947
 Hafnarfjörður, Islanti vuodesta 1950
 Lucca, Italia vuodesta 2019
 Püspökladány, Unkari vuodesta 1987
 Sumy, Ukraina vuodesta 2024
 Tartto, Viro vuodesta 1991
 Toruń, Puola vuodesta 1989
 Tver, Venäjä vuodesta 1954 (yhteistyö jäädytetty 2022)
 Uppsala, Ruotsi vuodesta 1940
 Weimar, Saksa vuodesta 1961

 Virkistys 
 Retkeily 
Hämeenlinnan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Hämeenlinnan alueen kohteita ovat muun muassa Tervaniemen ulkoilualue, Hattelmalanjärven lintutorni, Ahveniston luontopolku, Aulangon puistometsä ja Hämeenlinnan kansallinen kaupunkipuisto, Sibeliuksen metsä sekä Honkalanrannan luonnonsuojelualue ja lintutorni. Rengossa sijaitsee  Valajärven Puhinniemi ja Kalvolassa Muulinjärven lintutorni. Lopen suunnalla sijaitsee Pääjärven virkistysalue. 

Hämeenlinnan alueen luontoreittejä ovat Hämeen Ilvesreitti Hämeenlinnasta Renkoon, Rengosta Pitkäjärven rauniotielle ja Pitkäjärveltä Räyskälään, Jukolan metsäpolku, Olympiareitti Ahvenistolla, Aulangonjärven polku sekä Levonkorven kierros. Lammin alueella kulkee Untulan luontopolku, Lammin biologisen aseman luontopolku sekä Tiedeluontopolku.

 Urheilu 

pienoiskuva|Ahveniston moottorirata
Hämeenlinnan oma jääkiekkoseura on Hämeenlinnan Pallokerho (HPK), joka on voittanut Suomen mestaruuden kaudella 2005–2006 ja kaudella 2018–2019. Sen kotiottelut pelataan Ritari-areenaksi kutsutussa Rinkelinmäen jäähallissa. HPK Naisilla on edustusjoukkue jääkiekossa ja Hämeenlinnan Lentopallokerholla lentopallossa.

Moottoriurheilua varten on moottorirata Ahvenistolla. Hämeenlinnassa on kaksi aikuisten jalkapalloseuraa Hämeenlinnan Jalkapalloseura ja Hämeenlinnan Härmä. Naisten jalkapalloseura on Härmä. Hämeenlinnalla on myös oma salibandyjoukkue, Steelers, jonka kotihalli on Elenia Areena ja jolla on myös junioritoimintaa. Hämeenlinnassa toimii amerikkalaisen jalkapallon joukkue Hämeenlinna Huskies, joka pelaa Vaahteraliigassa. Vuonna 2011 perustettu Linna Rugby Club pelaa Rugbyn SM-sarjassa. Golfia voi pelata Aulangon Golfklubilla, Tawast Golfissa tai Linna Golfissa. Muualla Hämeenlinnan seudulla golfia voi pelata Hattula Golfissa ja Lepaa Golfissa. Hämeenlinnan uimaseura on kaupungin merkittävin uimaseura.

Eräs vanhimmista hämeenlinnalaisista urheiluseuroista on vuonna 1903 perustettu Hämeenlinnan Tarmo, jonka harjoittamiin lajeihin kuuluvat nykyisellään yleisurheilu, pyöräily, voimailu, keilailu, suunnistus ja karate. Tarmolla oli myös menestyksekästä jääkiekkotoimintaa 1930-luvulta 1970-luvulle saakka, jolloin toiminta keskitettiin Hämeenlinnan Pallokerholle.

Hämeenlinnassa on vuonna 1945 perustettu puulaakiurheilua järjestävä seura Hämeenlinnan Urheilunystävät. Kushin-Kan ry on hämeenlinnalainen kamppailulajiseura, jonka lajivalikoimiin kuuluu potkunyrkkeily, brasilialainen jujutsu, hokutoryu jujutsu ja karate. Hämeenlinnassa toimii myös Hämeenlinnan judoseura, joka kuuluu Suomen judoseurojen parhaimmistoon. Kilpacheerleadingseura HCT on toiminut Hämeenlinnassa vuodesta 2005 ja on edustanut Hämeenlinnaa niin kansallisissa kuin kansainvälisissä cheerleadingkilpailuissa. Olympialuokan soudussa Hämeenlinnaa edustaa vuonna 1999 perustettu Hämeenlinnan Soutajat (HmlS). Toista olympialajia eli jousiammuntaa edustaa Hämeenlinnan Nuoli-Haukat.

 Katso myös 
 Hämeenlinnan keskustaajama
 Luettelo Hämeenlinnan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Hämeenlinnan nuorisovaltuusto

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 




Teerijoki, Ilkka: Hämeenlinnan historia: ensimmäisestä maailmansodasta 2000-luvulle. Hämeenlinna: Hämeenlinnan kaupunki, 2014.
Hagman, Tyko: Kunnallishistoriallinen kertomus , Hämeenlinnan kaupunki 1900 (sisältää tietoa esimerkiksi kaupunkilaisten kokemuksista pikkuvihan aikana)

 Aiheesta muualla 

 Hämeenlinnan kaupungin kotisivut
 Hämeen Keskiaikamarkkinat
 Hämeenlinnan alueen portaali
 Hämeenlinnan virtuaalinen kulttuuripolku 
 Häme-Wiki – Tarinoita ja tietoa Hämeestä
 Kaupunginkirjaston paikallishistorialliset Lydia-sivut 
 Kuvia Vanajaveden laakson kansallismaisemasta 
 Ylen Elävä arkisto: Terveisiä Hämeenlinnasta
 Tilastokeskus – Hämeenlinnan avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit