Hattula

Hattula on kunta Kanta-Hämeen maakunnassa eteläisessä Suomessa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Hattulan naapurikuntia ovat Hämeenlinna sekä Pirkanmaan puolella sijaitsevat Pälkäne ja Valkeakoski. Ennen vuoden 2009 alussa toteutettua Hämeenlinnan suurta kuntaliitosta naapurikuntia olivat edellisten lisäksi Hauho, Kalvola, Renko ja Tammela. Hattulaan yhdistettiin vuonna 1971 Tyrvännön kunta, jonka pohjoisosa liitettiin kuitenkin vuonna 1978 Valkeakoskeen.

Hattula tunnetaan erityisesti pitkästä historiastaan merkittävänä varuskuntapaikkakuntana sekä kirkkohistoriallisena pyhiinvaelluskohteena. Siellä sijaitseva koko historiallisen Hämeen vanhin kirkko, Hattulan Pyhän Ristin kirkko, toimi jo keskiajalla merkittävänä pyhiinvaelluskohteena. 

 Historiaa 
Alueella, jossa nykyisin toimii Panssariprikaati, on vieraillut vuosisatojen aikana useita kuninkaallisia ja keisarillisia vieraita tarkastamassa sotaväkeään kuten Ruotsin kuningas Kustaa III ja Kustaa IV Adolf.

Venäjän keisari Aleksanteri I vieraili Parolannummella vuonna 1819. Vuonna 1863 Hattulaan suuntautuneella matkallaan keisari Aleksanteri II antoi kieliasetuksen, jolla suomen kieli nostettiin tasaveroiseksi ruotsin kielen kanssa. Aleksanteri II tapasi senaattori Johan Vilhelm Snellmanin Parolassa. Parolan leijona -muistomerkki pystytettiin tapaamisen kunniaksi vuonna 1868. Tämän tapahtuman kunniaksi Hattulan kunta on julistautunut suomen kielen kunnaksi. 

Hattulassa sijaitsee myös 2016 käyttöön otettu monitoimirakennus Juteinikeskus, jossa sijaitsee esimerkiksi alakoulu, liikuntasali ja kouluravintola. Juteinikeskus edustaa uudenlaista opetuskulttuuria muun muassa avoimine oppimisympäristöineen, sähköisine opetusmateriaaleineen sekä henkilökohtaisine päätelaitteineen. Juteinikeskus on nimetty Hattulassa syntyneen kirjailija Jaakko Juteinin mukaan. Juteinia pidetään Suomen ensimmäisenä kirjailijana.

Kunnan elinkeinot ja koulutus
Hattulan kunnan ylivoimaisesti suurin työnantaja on kuntaan sijoitettu Panssariprikaati, jossa työskentelee noin 600 henkeä. Muita tärkeitä työnantajia ovat muun muassa kunta sekä Hämeen ammattikorkeakoulu. Hattulan kunnan työttömyysaste on noin 7,4 prosenttia (2017).
Kunnassa toimii myös vapaaehtoinen palokunta Hattulan VPK, jolla on sekä auto- että venekalustoa.

Kunnassa toimii viisi alakoulua: Juteinin, Lepaan, Nihattulan, Parolan ja Pekolan koulut. Tämän lisäksi kunnan keskustassa Parolassa toimivat Parolan yhteiskoulu ja Parolan lukio. Parolan lukio aloitti uusissa kampusmaisissa tiloissa kunnan keskustaajamassa syksyllä 2020.

Väestönkehitys
Oheisessa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
pienoiskuva|Hattulan aluemuutokset vuosina 1967–2009.
Vuoden 2023 lopussa Hattulassa oli 9 371 asukasta, joista 7 054 asui taajamissa, 2 230 haja-asutusalueilla ja 87:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hattulan taajama-aste on 75,3 %. Hattulan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2023) 1  Parola 6 670 2  Nihattula 384

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.  Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Lepaa lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.

Seurakunnat
pienoiskuva|Hattulan Pyhän Ristin kirkko. 
pienoiskuva|Hattulan uusi kirkko valmistui vuonna 1857. Arkkitehti Ernst Bernhard Lohrmann. 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hattulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Hattulan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hattulan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Helluntaiseurakunta Hattulan Kotikirkko järjestää aktiivisesti toimintaa ja pitää hyvän tahdon kirpputoria omalla helluntaikirkollaan Mierolassa.

Liikenneyhteydet
pienoiskuva|Hattulan vaakunassa kuvattu Mierolan silta Vanajaveden yllä.
Kunnan kautta kulkevat tärkeimmät tieyhteydet ovat valtatie 3 ja kantatie 57. Kunnan keskustaajaman Parolan kautta kulkee myös Suomen päärata, jolla kulkevista junista osa pysähtyy myös Parolassa. Lisäksi kunnan alueella kulkee myös Vanajaveden vesireitti, jota pitkin pääsee esimerkiksi Hämeenlinnaan tai Tampereelle.

Kylät ja taajamat
pienoiskuva|Juteinitalossa sijaitsee muun muassa kirjasto.
Hakimäki, Halkorpi, Hurttala, Hyrvälä, Ihalempi, Jokivarsi, Kalkkonen, Katinala, Kerälä, Kivijoki, Koski, Kouvala, Kärsälä, Leiniälä, Lepaa, Lusi, Mervi, Metsänkylä, Mierola, Nihattula, Nummi, Parola, Parolannummi, Pekola, Pelkola, Peltokylä, Pyhälahti, Rahkoila, Retula, Saari, Sattula, Siukola, Takajärvi, Tenhiälä, Valtee, Ventola, Vuohiniemi.

 Tunnettuja hattulalaisia 
pienoiskuva|Hattulaan 2016 valmistunut monitoimirakennus Juteinikeskus

 Eija-Liisa Ahtila, professori, taiteilija, ohjaaja
 Timo Alakotila, taiteilijaprofessori, säveltäjä
 Mikko Alkio, lakimies, poliitikko
 Osmo Anttila, kaupunginjohtaja
 Margit Eskman, pääjohtaja, kansanedustaja
 Carl Gustaf von Essen, pappi
 Enoch Furuhjelm, asessori
 Irwin Goodman, laulaja, säveltäjä
 Axel Fredrik Granfelt, pappi, valtiopäivämies
 Gustaf Fredrik Gejtel, senaattori
 Eino Grönholm, kansanedustaja
 Birgit Gyllenbögel, kirjailija
 Ben Walter Heikel, valtionpomologi, opettaja
 Ludvig Fredrik Heimbürger, kartanonomistaja
 Hannu Hämäläinen, yleisurheilija
 Jaakko Juteini, kirjailija, suomalaisuusmies
 Arto Järvelä, kansanmuusikko
 Kustaa Järvinen, everstiluutnantti
 Mika Järvinen, jääkiekkomaalivahti
 Alfred Oswald Kairamo, kasvitieteilijä, poliitikko
 Niko Kapanen, jääkiekkoilija
 Väinö Kamppuri, taidemaalari
 Kauko Kare, toimittaja 

 Risto Kare, kenraalimajuri
 Antti Kerälä, jääkiekkoilija
 Erkki Kivimäki, suurlähettiläs
 Timo Koivu, Mannerheim-ristin ritari
 Ritva Kovalainen, taiteilijaprofessori, valokuvataiteilija
 Georg Carl Fridolf Kuhlefelt, juristi, pormestari
 Liisa Lauerma, lastenkirjailija 
 Silene Lehto, runoilija
 Erkki Lehtonen, teollisuusneuvos
 Leila Lotti, yritysjohtaja, kirjailija
 Aino Mattila, teatterinjohtaja, näyttelijä
 Antti Miettinen, jääkiekkoilija
 Heikki Mikkola, everstiluutnantti
 Bengt Mårteninpoika, linnan vuoti, käräjätuomari
 Lauri Nakari, teollisuusneuvos 
 Torsten Fredrik Zacharias Nordenwan, valtiopäivämies
 Jukka Oas, EU-johtaja
 Eero Ojanen, filosofi, toimittaja ja kirjailija
 Armas Perksalo, yritysjohtaja, everstiluutnantti
 Bror Pehr Markus Peterson, senaatin prokuraattori, senaattori
 Pentti Pietilä, jääkiekkoilija
 L. A. Puntila, historioitsija ja poliitikko
 Martti Pura, ministeri, kansanedustaja, kunnanjohtaja
 Regina Rask, kirjailija, toimittaja

 Raili Rytkönen, kirjailija, historian tutkija
 Henrik Erland Salonen, koristemaalari
 Mauri Sariola, kirjailija
 Eevert Simola, professori, kirjailija
 Yrjö Sirola, opettaja ja poliitikko
 Yrjö Soini, kirjailija, toimittaja
 Axel Solitander, pääkonsuli, ministeri
 Edvard Robert Standertskjöld, vapaaherra, valtiopäivämies
 Sten Sture vanhempi, Ruotsin valtionhoitaja
 Benjamin Sulin, pappi, valtiopäivämies
 Kaarina Suonio, poliitikko
 Arvid Henrikinpoika Tavast, jalkaväen päällikkö
 Esko Tie, jääkiekkoilija
 Hannu Toivonen, jääkiekkomaalivahti
 Juha Toivonen, jääkiekkomaalivahti
 Ingeborg Tott, Hämeen linnan päällikkö
 Klaus Åkenpoika Tott, Suomen käskynhaltija
 Åke Yrjänänpoika Tott, Hämeen linnan päällikkö
 Ismo Valkoniemi, kirjailija, toiminnanjohtaja
 Saimi Vuolle, näyttelijä, puvustaja
 Magnus Wegelius, olympiamitalisti
 Fredrika Wetterhoff, pedagogi
 Karl Gustaf Wetterhoff, kirjailija, toimittaja

Politiikka
pienoiskuva|Panssarimuseo on Hattulan suosituimpia nähtävyyksiä.
pienoiskuva|Keisari Aleksanteri II:n vierailun muistoksi pystytetty Parolan leijona -patsas sijaitsee Parolannummella.
Hattulan kunnanvaltuustossa on 31 jäsentä. Kaudella 2025–2029 kokoomuksella on kymmenen kunnanvaltuutettua, SDP:llä kuusi, keskustalla neljä, perussuomalaisilla neljä, vasemmistoliitolla kolme, Huomisen Hattula yhteislistalla kaksi, kristillisdemokraateilla yksi ja vihreillä yksi. Valtuuston puheenjohtajana toimii Kari Ventola.

Hattulan kunnanhallituksessa on yhdeksän jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii kokoomuksen Ellen Rydbeck.

Hattulassa toimii myös nuorisovaltuusto.

Hattulan kunnanjohtajana toimii Pekka Järvi. Hänet valittiin virkaan syyskuussa 2021, mutta hän oli toiminut edellisen kunnanjohtajan Katariina Koiviston viransijaisena elokuusta 2020.

 Kunnallispoltiiikan historiaa 
Hattula on julistautunut suomen kielen kunnaksi, koska Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II nosti suomen kielen ruotsin kielen rinnalle Parolannummella vuonna 1863. Aleksanteri II tapasi senaattori Johan Vilhelm Snellmanin keisaria varten rakennettuun tilapäiseen saliin. Tapaamisen aikana Snellman esitti ehdotuksensa suomen kielen aseman vahvistamisesta viralliseksi kieleksi ruotsin rinnalle. 

Tyrväntö yhdistyi Hattulaan vuonna 1971, koska Tyrvännöstä muodostui muuttotappiokunta. Tyrvännön talous oli vielä kunnossa, mutta tulevaisuuden näkymät olivat heikot. Kuntaliitos teki Hattulasta turvallisen kokoisen. Mälkiäisten, Tykölän ja Uskilan kylät siirrettiin osaksi Valkeakoskea vuonna 1979.

Vuonna 2006 Hattula jäi pois Hämeenlinnan seudun kuntaliitoshankkeesta. Hattula torjui kuntaliitoksen Hämeenlinnan kanssa toistamiseen vuonna 2007. Hattula luovutti maita Hämeenlinnalle vuonna 2009, jotta Kalvolalla oli suora maayhteys Hämeenlinnan kanssa.Hattulan kunnan toimintakertomus ja tilinpäätös 2015. 

Paikkajako ja äänestysaktiivisuus kuntavaaleissa vaalit paikat äänestys-aktiivisuusSDPKok.Kesk.SKDLVas.LKPSKLKDSMPPSVihr.Muut19761075311 -- --82,4 %19801075211183,9 %198411861 --178,8 %198813125221 --76,2 %199214106221 -- --75,1 %19961112722166,3 %200011121011 --60,0 %200410851110a63,1 %2008101341214a62,6 %20129108 --16162,8 %20179106232361,1 %202169422712b56,7 %2025610431412a57,2 %a Hattulan Sitoutumattomatb Huomisen HattulaLähteet: Tilastokeskus & OikeusministeriöKuntavaalit, puolueiden kannatus, 1976-2021  (Tilastokeskus 2021); Kuntavaalit, äänestystiedot, 1976-2021  (Tilastokeskus 2021); Kunnallisvaalit 1996 (Oikeusministeriö 1997); Kunnallisvaalit 2000  (Oikeusministeriö 2000); Kunnallisvaalit 2004 (Oikeusministeriö 2004); Kunnallisvaalit 2008 (Oikeusministeriö 30.10.2008); Kunnallisvaalit 2012 (Oikeusministeriö 1.11.2012); Kuntavaalit 2017 (Oikeusministeriö 2017); Kuntavaalit 2021 (Oikeusministeriö 22.6.2021); Kuntavaalit 2025 (Oikeusministeriö 2025)

 Nähtävyyksiä 
pienoiskuva|Lepaan puutarhaoppilaitos. 
pienoiskuva|Viinitila (kuvassa myymälän sisäänkäynti) kuuluu Hämeen ammattikorkeakoulun Lepaan kampukseen Hattulassa.
pienoiskuva|Mierolan satama Vanajaveden rannalla.
Hattulan keskeisimmät nähtävyydet perustuvat kunnan pitkään historiaan kirkollisena pyhiinvaelluskohteena sekä Parolannummen varuskunnan sijaintipaikkana. 

Varhaisemmasta asutuksesta alueella kertovat paitsi rautakautinen Tenholan linnavuori, myös lukuisat arkeologiset löydöt. Myös Historiallinen Hämeen Härkätie (yhdystie 2855) kulkee kunnan alueella kappaleen matkaa Kivijoen ja Kouvalan kylissä. 

Evankelisluterilaisia kirkkoja on kunnassa kolme: keskiaikainen Pyhän Ristin kirkko, 1850-luvulla rakennettu Hattulan uusi kirkko sekä Suotaalassa 1700–1800-lukujen vaihteessa rakennettu Tyrvännön kirkko. Näiden lisäksi kunnan keskustaajamassa toimii myös helluntaiseurakunta Kotikirkko.

Pitkää kartanokulttuuria Hattulassa edustavat Ahlbackan, Ellilän, Metsänkylän, Lepaan, Lahdentaan, Suontaan ja Vesunnin kartanot. Vesunnin kartano oli Ruotsin kuningas Kustaa Vaasan yksityisomaisuutta.

Hattulassa ovat muun muassa Mierolan silta sekä Lepaan puutarhaoppilaitos, jonka yhteydessä sijaitsee myös ainutlaatuinen viinitila myymälöineen.

Hattula on suuri golfpitäjä. Siellä sijaitsee kaksi golfkenttää, kolme multigolfkenttää, viisi frisbeegolfkenttää ja kaksi minigolfkenttää. Hattula Golfissa on myös suuri golf-outletmyymälä sekä golfsimulaattori.

Parolan varuskunnassa toimii Panssariprikaati. Varuskunnan lähistöllä ovat myös panssari- ja panssarintorjuntajoukkojen historiaa esittelevä Panssarimuseo.

Parolan leijona on keisari Aleksanteri II:n 29. heinäkuuta 1863 Parolannummelle tekemän vierailun muistoksi pystytetty patsas, jossa on kuulaa käpälässään pitelevä leijona. Sama aihe toistuu Panssarikoulun lipussa. Patsaan suunnitteli Andreas Fornander. Yli viisimetrinen muistomerkki sijaitsee varuskunnan harjoituskentän etelälaidassa.

Hattulaan 2016 valmistunut Juteinikeskus on myös nähtävyys aaltomaisine muotoineen. Keskus on suunniteltu uudenlaista opetuskulttuuria mukaillen avoimine oppimisympäristöineen ja monipuolisine digitaalisine mahdollisuuksineen. Suuri rakennus lämmitetään ekologisesti maalämmöllä.

 Kulttuuri 
 Murre 
Hattulan alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.

 Ruokakulttuuri 
Hattulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uutispuuro ja ohraryynipuuro.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 66. Helsinki: Patakolmonen

 Virkistys 
Hattulan alueella sijaitsevia useita retkeily- ja virkistyskohteita ovat muun muassa Tenholan linnavuori sekä Hattulan harjureitti.

 Katso myös 
 Luettelo Hattulan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Hattulan kunnan kotisivut
 Lepaan kartanon kotisivut
 Vuohiniemen historiaa 
 Renkajärven suojeluyhdistys
 Tilastokeskus – Hattulan avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit