Helsinki-Vantaan lentoasema

Helsinki-Vantaan lentoasema  (, ) on Suomen suurin lentoasema. Helsinki-Vantaan lentoasema on myös Pohjois-Euroopan johtava kaukoliikenneasema Euroopan ja Aasian välisessä liikenteessä. Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta kulkee noin 90 prosenttia Suomen kansainvälisestä lentoliikenteestä. Vuonna 2024 lentoaseman kautta kulki yli 16 miljoonaa matkustajaa, mikä tekee siitä matkustajamäärissä mitattuna yhden Pohjoismaiden vilkkaimmista lentoasemista.

Lentoasema sijaitsee Vantaalla Lentokentän kaupunginosassa noin viisi kilometriä Tikkurilasta luoteeseen ja 18 kilometriä Helsingin keskustasta pohjoiseen. Se on pinta-alaltaan 1 700 hehtaaria.

Lentoasemalla on kolme kiitotietä. Lentoaseman terminaalista on kulkuyhteys Lentoaseman rautatieasemalle. Helsinki-Vantaan lentoasemalla on useita ostosalueita. Palvelupisteitä on kaikkiaan lähes sata. Lentoasemalla toimii noin 1 500 yritystä, jotka työllistävät yhteensä noin 20 000 työntekijää. Lentoasema on sijoittunut Euroopan parhaiden asemien joukkoon useissa vertailuissa.

Helsinki-Vantaan lentoasemalla toteutettiin vuosina 2014–2023 yli miljardin euron kehitysohjelma, jolla lentoaseman pinta-ala tuplattiin ja se on nyt 250 000 neliömetriä. Tavoitteena oli vahvistaa Helsinki-Vantaan asemaa kansainvälisenä vaihtoasemana Euroopan ja Aasian välillä sekä tarjota asiakkaille maailmanluokan palvelutaso lentoasemalla.

Historia
pienois|oikea|Ilmakuva ensimmäisestä, nykyisin puretusta terminaalista 1960-luvun alkupuolella.
pienoiskuva|oikea|Helsinki-Vantaan (Helsingin lentoasema) ensimmäinen mittarilähestymiskartta vuodelta 1952. Suurin ero nykyisiin karttoihin on, että vielä 1950-luvulla kaikki lähestymismenetelmät oli tapana esittää yhdellä karttalehdellä. Kartalla näkyvä Korson NDB-majakka (tunnus KOR) oli Suomen pitkäaikaisimpia ilmailuradio-majakoita, ja se poistui käytöstä vasta 2014. Huomaa lentokieltoalue vasta 1956 palautetun Porkkalan vuokra-alueen kohdalla.
pienoiskuva|oikea|Ilmakuva uudesta terminaalista vuonna 1969. Taustalla alkuperäinen terminaalirakennus.
pienoiskuva|oikea|Helsinki-Vantaan terminaalin porttialuetta vuonna 1969. Kuvassa Finnairin pääohjaaja Olavi Siirilä ja pääjohtaja Gunnar Korhonen.
pienoiskuva|oikea|Vuonna 1993 avattu kotimaanterminaali (vuosina 2009–2022 terminaali 1).
pienoiskuva|oikea|Vuonna 1993 avatun kotimaanterminaalin/terminaali 1:n lähtöselvitysaula.
pienoiskuva|oikea|Vuonna 1999 valmistuneen ulkomaanterminaalin laajennuksen (vuosina 2009–2022 terminaali 2:n) lähtöselvitysaula.
pienoiskuva|oikea|Terminaali 2 vuonna 2015.
pienoiskuva|oikea|Terminaalin uusi sisäänkäynti vuonna 2022.

Ensimmäinen terminaalirakennus
Uuden lentoaseman rakentamista Helsinkiin alettiin suunnitella 1940-luvun lopulla, sillä savimaalle rakennetut Malmin lentoaseman kiitotiet eivät enää pystyneet vastaamaan nopeasti kasvavien matkustajamäärien ja yhä suurempien ja painavampien lentokoneiden asettamiin vaatimuksiin. Uuden lentokentän rakentamista vauhdittivat myös Helsingille myönnetyt vuoden 1952 kesäolympialaiset. Uusi kenttä päätettiin rakentaa Helsingin maalaiskunnan Seutulaan hiekkamaalla sijainneelle metsäiselle ylängölle, joka on näkyvyyden kannalta ihanteellinen. Rakennustyöt aloitettiin maaliskuussa 1950 ja kestivät kaksi vuotta.

Helsinki-Vantaan lentoasema valmistui Helsingin olympialaisiin vuonna 1952, jolloin 5. heinäkuuta – 15. elokuuta 1952 lennettiin kaikkiaan noin 1 700 lentoa. Ensimmäiset kaksi Aero Oy:n DC-3-lentokonetta, OH-LCC Tiira päällikkönään Olli Puhakka perämiehenään Pertti Uuksulainen, ja heti perään OH-LCD Lokki, laskeutuivat koelentona 26. kesäkuuta, ja ensimmäinen ulkomainen reittikone oli Scandinavian Airlines Systemin (nyk. SAS) DC-6 B Torgil Viking 29. kesäkuuta. Säännöllinen lentoliikenne siirtyi Malmin lentoasemalta uudelle lentoasemalle 26. lokakuuta 1952. Ensimmäisenä terminaalirakennuksena toimi matala, puinen parakkirakennus. Alun perin lentoasemalla oli vain yksi kiitotie. Toinen kiitotie valmistui neljä vuotta myöhemmin, vuonna 1956, jolloin valmistui myös ensimmäinen lentokonehalli. Samana vuonna lentoasema sai käyttöönsä myös ensimmäisen tutkansa. Säännöllinen suihkulentoliikenne Helsingin lentoasemalle alkoi vuonna 1959. 

Toinen terminaalirakennus
Alkuperäinen terminaalirakennus kävi nopeasti ahtaaksi, ja sietämättömäksi tilanne kävi lentomatkustajien määrän kasvaessa voimakkaasti 1960-luvun loppupuolella. Arkkitehti Keijo Strömin suunnittelema uusi kaksikerroksinen terminaalirakennus valmistui vuonna 1969. 20 000 neliömetrin laajuisena se oli yksi aikansa suurimpia ja moderneimpia rakennuksia Suomessa: käytössä oli muun muassa aseman sisäinen televisio- ja radiojärjestelmä, lähtöselvityksessä käytettiin apuna tietokonetta ja lähtevät matkatavarat kulkivat elektronisesti ohjattuja liukuhihnoja pitkin koneisiin ja saapuvat matkatavarat matkatavarakaruselleihin. Terminaalissa oli useampi ravintola ja kahvila, ja matkustajat pystyivät seuraamaan kiitotien puoleisen lasiseinän läpi nousevia ja laskeutuvia koneita. Terminaalin lattiamateriaaliksi valittiin muovipuuparketti, joka on edelleen käytössä terminaalin vanhimmassa osassa. Vuonna 1973 aloitettiin ensimmäiset turvatarkastukset ulkomaanliikenteessä. Samana vuonna valmistui myös koko lentokenttäalueen ympäröivä yhtenäinen aita.

Vantaa oli vuoteen 1972 asti Helsingin maalaiskunta. Nykyinen nimi Helsinki-Vantaa otettiin käyttöön vuonna 1977, jota ennen se tunnettiin nimellä Helsingin lentoasema. Lentoaseman postitoimipaikka oli vuoteen 1974 asti 01530 Helsinki-Lento, vuosina 1974–1983 01530 Helsinki-Vantaa-Lento ja vuodesta 1983 nykyinen 01530 Vantaa.

Puolustusvoimat piirittivät lentokentän loppusyksystä 1977, tarkoituksena suojata kenttä mahdolliselta Punaisen armeijakunnan terroristi-iskulta.

Hotellia Helsinki-Vantaan lentoaseman liepeille kaavaili jo Matkaravinto 1970-luvun alkupuolella, mutta Suomen ensimmäinen toteutunut lentokenttähotelli oli Rantasipi-ketjun Hotel Airport Helsinki, joka avattiin 1. huhtikuuta 1981. Keväällä 1989 avattiin hotelli Pilotti Kehä kolmosen eteläpuolelle,, vuonna 1992 aloitti Holiday Inn ja vuonna 1993 aloittivat Cumulus Airport ja Bonus Inn, nykyisiltä nimiltään Scandic Helsinki Aviapolis ja Skyline. Myöhemmin alueelle on avattu lisää uusia hotelleja.

 1980- ja 1990-luvun laajennukset 
Lentoaseman matkustajaterminaalia laajennettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983, jolloin terminaalin pinta-ala kasvoi 30 000 neliömetriin. Suuri osa laajennuksesta tuli kansainvälisen lentoliikenteen käyttöön, ja siinä oli muun muassa ravintoloita, myymälöitä sekä erilliset odotustilat turisti- ja bisnesluokan matkustajille. Myös saapuvan liikenteen tiloja laajennettiin ja passintarkastus tehostui. Kuudelle miljoonalle matkustajalle vuodessa mitoitettu terminaali ylitti kapasiteettinsa vuonna 1988.

Kotimaanlentoja varten rakennettiin kokonaan uusi terminaali ulkomaanterminaaliin päin mentäessä sisääntulotien oikealle puolelle, ja se otettiin käyttöön tammikuussa 1993. Arkkitehti Kalevi Ruokosuon johdolla suunniteltu kotimaanterminaali oli pinta-alaltaan 16 000 neliömetrin laajuinen ja mitoitettu kolmelle miljoonalle matkustajalle vuodessa.

Syksyllä 1996 lentoasemalla valmistui suuri laajennus, ns. keskiterminaali, jossa alkuperäistä ulkomaanterminaalia laajennettiin ja kotimaanterminaali yhdistettiin siihen. Noin 16 000 neliömetrin laajuiseen keskiterminaalin tuli 4 000 neliömetriä uusia matkustajatiloja sekä 3 000 neliömetriä myymälä- ja ravintolatiloja. Terminaalin uusi ostoskatu kasvatti porttialueen palveluvalikoiman viisinkertaiseksi. Keskiterminaalin valmistuttua kotimaan ja kansainvälisen liikenteen väliset koneenvaihdot helpottuvat, kun matkustajat pystyivät siirtymään suoraan terminaalista toiseen uuden passi- ja turvatarkastuspisteen kautta menemättä ulos. Samalla avattiin uusi kongressikeskus, lounge-tilat ja hotelli, ja lähilennonjohto muutti uuteen 40 metriä korkeaan lennonjohtotorniin. Seuraavana vuonna avattiin valtiovierailuja varten uusi VIP President -terminaali, jonka oli mahdollista vuokrata myös yksityiskäyttöön. Helsinki-Vantaan lentoasema valittiin ensimmäistä kertaa maailman parhaaksi lentoasemaksi vuonna 1998.

1990-luvun lopulla lentoaseman ulkomaanterminaalia laajennettiin jälleen ja sen nivelkohtaan avattiin uusi tilavampi kolmionmuotoinen lähtöaula marraskuussa 1999. Samalla uuden lähtöaulan alle avattiin uusi tuloaula. Arkkitehti Pekka Salmisen suunnittelema laajennos palkittiin Vuoden teräsrakenteella vuonna 1999.

 2000- ja 2010-luku 
Vuoteen 2000 osuneena historiallisena tapahtumana oli, että Helsinki-Vantaan vuotuinen matkustajamäärä ylitti 10 miljoonan rajan. Lähestymislennonjohto siirtyi niin sanotusta luolasta uusiin maanpäällisiin tiloihin.

Vuonna 2001 tulivat käyttöön uudet Schengen-rajatarkastusjärjestelyt. Kolmas kiitotie otettiin käyttöön 28. marraskuuta 2002, jota käytti ensimmäisenä Finnairin MD-11 lähdöllä kohti New Yorkia. Koneen päällikkönä toimi kapteeni Pekka Henttu, joka toimi aikanaan myös Finnairin viimeisen Convair Metropolitan-lennon perämiehenä.. Uusi paloasema uuden kiitotien vieressä ei kuitenkaan ollut vielä käyttövalmis, joten kiitotie saatiin täysimittaisesti käyttöön vasta 2003–2004. Vuonna 2004 laajennettiin ulkomaanterminaalia ja kaukolentojen matkustajille avattiin uusi ostosalue nimeltään Avenue. Samalla avattiin myös lentorahtipalvelu matkustajille, joilla on esimerkiksi ylipainomatkatavaraa. Vuonna 2006 otettiin käyttöön 24 lähtöselvitysautomaattia. Lentoasemalle avattiin maksuton WLAN-verkko 25. marraskuuta 2008.

Lentoaseman yhteyteen avattiin 13. elokuuta 2007 Hilton-ketjun hotelli, Hilton Helsinki-Vantaa Airport, jossa on 330 huonetta. Rinnakkaisten kiitoteiden toisistaan riippumaton käyttö alkoi marraskuussa 2007.

Lentoaseman terminaalijako muuttui 5. elokuuta 2009 siten, että ne eivät enää jakaudu lennon määränpään mukaan (kotimaan- ja ulkomaanterminaali), vaan lentoyhtiön mukaan. Entinen kotimaanterminaali nimettiin terminaali 1:ksi ja entinen ulkomaanterminaali terminaali 2:ksi.

Lentoasemalla otettiin käyttöön kaukolentojen tarpeisiin suunnitellut uudet matkustajatilat 11. joulukuuta 2009. Terminaalin pinta-ala laajeni 30 prosenttia. Uuteen terminaaliosaan avattiin samalla lukuisia uusia kauppoja ja ravintoloita sekä ylellinen kylpylä nimeltä Via Spa. Uusia laajarunkokoneille tarkoitettuja matkustajasiltoja valmistui viisi. Kylpylä suljettiin helmikuussa 2012 vähäisen käytön vuoksi. Vuonna 2011 lentoaseman matkustajamäärä kasvoi 15,5 prosenttia 14,9 miljoonaan matkustajaan. Noin 25 prosenttia matkustajista vaihtoi konetta lentoasemalla. Matkustajista 12,2 miljoonaa lensi ulkomaille ja 2,7 miljoonaa kotimaahan. Aasiaan suuntautuvilla lennoilla oli yhteensä 1,63 miljoonaa matkustajaa.

Keväällä 2010 lentoasemalla otettiin käyttöön uusinta tekniikkaa hyödyntävä matkatavarakäsittelykeskus, jonne keskitetään kaikki lähtevän ja vaihtavan matkatavaran käsittely. Saapuvan matkatavaran käsittely jäi aiempiin kuormaustiloihin. Lentoasemarakennuksen vanhimmat eli vuonna 1969 ja 1983 valmistuneet osat saneerattiin täysin 2010-luvun alussa, ja peruskorjaus valmistui vuonna 2012. Samana vuonna peruskorjattiin myös kiitotie 3 (22R/04L) ja kiitotien 2 (15/33) viereinen rullaustie. Pääkiitotie 04R/22L peruskorjattiin kesän 2015 aikana.

Lentoasema sai lähijunayhteyden 10. heinäkuuta 2015, jolloin Lentoaseman rautatieasema avattiin. Kehärata yhdistää toisiinsa pääradan ja Vantaankosken radan. Matka lentokentältä Helsingin keskustan rautatieasemalle kestää noin puoli tuntia, Tikkurilan rautatieasemalle noin kymmenen minuuttia. Lentoaseman rautatieasema rakennettiin maan alle 32 metrin syvyyteen pysäköintitalo P3A:n ja P1/P2:n väliin. Asemalta johtivat nykyisen lähtö- ja tuloaulan käyttöönottoon saakka liukuportaat ja hissit terminaali 1:n ja 2:n väliseen yhdyskäytävään.

Terminaalien laajentaminen alkoi vuoden 2016 alussa kaukolentoalueen eteläsiivestä, joka valmistui kesällä 2017. Eteläsiipeen asennettiin muun muassa lentoaseman ensimmäinen liukukäytävä. Sen jälkeen alkoivat länsisiiven rakennustyöt, jotka saatiin valmiiksi syksyllä 2019. Vuonna 2017 alkoi myös terminaali 1:n laajennus, jossa terminaali sai noin 3 500 lisäneliötä. Terminaali 1 piteni 230 metrillä ja sinne tuli seitsemän uutta lähtöporttia. Tämän jälkeen terminaalirakennuksen pohjoispuolelle tehtiin terminaalilaajennus, jonka myötä kaupallisten palveluiden, porttien ja konepaikkojen määrä kasvoi. Uudistuksen myötä matkustajien uudet kulkureitit terminaalissa kehittyivät. Laajennusosa saatiin kokonaisuudessaan käyttöön loppuvuodesta 2021.

Kävelymatkan päähän terminaalista on valmistunut 13-kerroksinen kaksirakennuksinen Avia Pilot, jonka päävuokralainen on Finavia. Alkuvuodesta 2018 kyseiseen rakennukseen aukesi myös Scandic-hotelli, joka sisältää 148 huonetta. Tämä on kolmas hotelli lentokentän välittömässä läheisyydessä.

 2020-luvun laajennus ja uusi tuloaula 
Vuodenvaihteessa 2020–2021 valmistui kolmevuotinen asematason peruskorjaus, jonka tavoitteena oli varmistaa lentokoneiden turvallinen rullaus ja paikoitus sekä lisätä lentoliikenteen kapasiteettia ja tehokkuutta. Asematason infrastruktuuri saatiin tuotua nykypäivään, minkä ansiosta pystytään vähentämään lentoliikenteen ympäristövaikutuksia.

Joulukuun alussa 2021 avattiin uusi terminaalin laajennusosa. Terminaalit 1 ja 2 yhdistyivät 21. kesäkuuta 2022 alkaen siten, että jatkossa kaikki lennot operoidaan yhdestä terminaalista. Lentoasemalla otettiin käyttöön uudet, entistä tilavammat ja koko lentoaseman yhteiset lähtevien ja saapuvien matkustajien aulat, uusi pääsisäänkäynti sekä liikennemuodot yhdistävä matkakeskus. Aulan päälle rakennettiin näyttävä puukatto ja sen keskellä olevaan korkeaan tilaan tehtiin Luoto-luontoelementti, joka toivottaa saapuvat matkustajat tervetulleiksi Suomeen. Tuloaulasta on suora yhteys rautatieasemalle liukuportailla tai hisseillä, ja sen välittömästä läheisyydestä lähtevät bussit ja taksit. Lisäksi vuonna 1999 valmistunut terminaali 2:n lähtöaula muuttui osaksi Schengen-porttialuetta, mikä kasvatti alueen kokoa huomattavasti. Matkatavaran käsittelykapasiteetti kasvoi liki 60 prosenttia. Koko 10 vuotta kestänyt lentoaseman kehitysohjelmahanke maksoi yli miljardi euroa ja se tuplasi lentoaseman pinta-alan, joka on nyt 250 000 neliömetriä.

Maaliskuussa 2023 lentoasemalla aloitti toimintansa Suomen ensimmäinen lentokenttäpastori. Tehtävää hoitaa pappi Hanna Similä.

 Työtaisteluita 
Syksyllä 2009 lentoasemalla nähtiin ulkoistusten myötä useita työtaisteluja, kun Finavia kilpailutti turvatarkastukset. Turvatarkastukset siirtyivät syksyllä siivous- ja kiinteistöpalvelukonserni SOL Palveluiden hoidettaviksi. Samalla työehdot muuttuivat. Tammikuussa 2010 SOL aloitti 80 työntekijän YT-neuvottelut. Taloudellisesti turvapalveluiden uudelleenkilpailutus oli Finavialle kannattava, sillä Finavia saavutti ostopalveluiden osalta ensimmäisellä puolivuotiskaudella 2010 huomattavat kustannussäästöt edelliseen puolivuotiskauteen verrattuna. Tämä oli mahdollista pitkälti Helsinki-Vantaan turvapalveluiden kilpailutuksesta johtuen.
Työtuomioistuin linjasi loppuvuodesta 2012, että alalle kuuluu vartiointialan TES. Tämän jälkeen SOL Palvelut irtisanoi koko sopimuksen loppumaan vuoden 2014 lopussa kesken sopimuskauden.

Finnair ulkoisti matkatavarapalvelut tytäryhtiöltään Northportilta Barona Handlingille marras-joulukuun vaihteessa 2009, jolloin työntekijät ryhtyivät neljän päivän laittomaan lakkoon. Vuodenvaihteessa 2009–2010 Helsinki-Vantaalla makasi tuhansia laukkuja, joita matkustajat eivät saaneet. Työntekijöiden mukaan matkatavaroiden kuormauksessa oli tammikuussa 2010 kymmeneksen vähemmän henkilökuntaa kuin aiemmin. Ilmailualan Unioni syytti Baronaa turvasäännösten laiminlyönnistä laukkusumaa työtaistelun aikana purettaessa. Tammikuussa 2010 STT kirjoitti, että osa työntekijöistä olisi lähettänyt tahallaan laukkuja väärin kohteisiin.

 Kuvia terminaaleista 

 Kiitotiet 
pienois|oikea|Kiitotiet:Vasen: 04L/22R (kiitotie 3) 3 060 m,keskellä: 04R/22L (kiitotie 1) 3 500 m,oikea: 15/33 (kiitotie 2) 2 901 m
pienois|oikea|Kiitotie 15/33.
pienois|oikea|Lennonjohtotorni.
Helsinki-Vantaalla on kolme kiitotietä:

 04R/22L (kiitotie 1), ns. pääkiitotie, mitat: 3 500 m × 60 m
 15/33 (kiitotie 2), ns. poikittaiskiitotie tai sivukiitotie, mitat: 2 901 m × 60 m
 04L/22R (kiitotie 3), pääkiitotien suuntainen kiitotie, mitat: 3 060 m × 60 m

 Kiitoteiden käyttöperiaatteet ja lentokentän maaliikenne
Käytettävien kiitoteiden valintaan vaikuttavat monet tekijät, kuten sää. Ihannetilanteessa kiitotie 22R on lähtökiitotie ja 15 laskukiitotie (Open V -konfiguraatio). 22-kiitoteiden rinnakkaiskäytössä (parallel 22) on 22R-lähtö- ja 22L-laskukiitotie (paitsi hiljaiset suihkuturbiini-ilma-alukset voidaan selvittää lähtöön myös kiitotieltä 22L (Quiet Jet)). 04-kiitoteiden rinnakkaiskäytössä on 04L-lasku- ja 04R-lentoonlähtökiitotie. Nykyään kiitotietä 33 (ts. kiitotie 2 luoteeseen päin) käytetään harvoin, varsinkaan laskuun, koska sillä ei ole ILS-tarkkuuslähestymislaitteita, vaan ainoastaan VOR/DME- ja RNAV-menetelmät ilman varsinaista pystysuuntaopastusta (useimmat liikennekoneet eivät vielä pysty käyttämään LPV-pystyopastusta), mikä tekee sen käytöstä vähänkään huonommalla säällä vaikeaa. Joskus sitä voidaan käyttää pohjoiseen suuntautuvien lentojen lähtökiitotienä. Vielä 1980-luvun alussa se kuitenkin oli ensisijainen lentoonlähtösuunta, mikä muuttui Vantaan asuinalueiden kasvun myötä.EFHK AIP tekstisivut, 21. joulukuuta 1984. Ilmailulaitos

Häiriöiden vähentämiseksi käytetään ensisijaisuusjärjestystä, joka lähtöihin on 22R, 22L, 04R, 33, 15 ja laskeutumisiin 15, 22L, 04L, 04R, 22R, 33. Meluhaittojen vähentämiseksi yöaikaan kello 23–06 käytetään lähtökiitotienä 22R:ää ja laskukiitotienä 15:tä, elleivät sää tai muut olosuhteet muuta vaadi.

 Lentokentän liityntäliikenne 
Helsinki-Vantaan lentoasema sijaitsee Kehä III:n ja Tuusulanväylän välittömässä läheisyydessä. Lentoaseman alla tunnelissa kulkevat junaraiteet liittävät kentän Helsingin seudun lähiliikenneverkkoon.

 Julkinen liikenne 
Lähijunat
pienoiskuva|Vuonna 2015 avattu maanalainen Lentoaseman rautatieasema.
HSL:n lähijunista kaksi pysähtyy lentoasemalla. -juna kulkee kehärataa vastapäivään reittiä Helsinki – Tikkurila – Lentoasema – Myyrmäki – Helsinki ja -juna samaa reittiä myötäpäivään. Junat pysähtyvät kaikilla reitin varrella sijaitsevilla asemilla. Linjoja liikennöidään matalalattiaisilla FLIRT-junilla. Junia liikennöi VR.

Linjojen vuoroväli on vilkkaimpina aikoina 10 minuuttia, iltaisin ja sunnuntaisin 15 minuuttia ja hiljaiseen aikaan puoli tuntia. Matka Helsingistä lentoasemalle kestää I-junalla 27 minuuttia ja P-junalla 32 minuuttia.

Kulkiessaan Helsingin keskustasta lentoasemalle matkustaja tarvitsee ABC-lipun, joka maksaa aikuisille 4,10 euroa ja 7–17-vuotiaille 2,05 euroa.

Linja-autot
pienois|Finnair City Bus ja HSL-liikenteeseen kuuluva Helsingin Bussiliikenteen bussi 701 linjalla 615. Kuva on vuodelta 2015.
Nämä HSL:n bussilinjat pysähtyvät lentoasemalla:

 600 Rautatientorilta
 562 Itäkeskuksesta
 570 Mellunmäestä
 415N Elielinaukiolta (vain öisin)
 431N Elielinaukiolta (vain öisin)

Linjalla 600 matka keskustasta lentoasemalle kestää ajankohdasta riippuen noin 40–55 minuuttia. Runkolinjat 600 ja 570 liikennöivät läpi vuorokauden. Lentoaseman läheisyydessä sijaitsevalta Aviapoliksen rautatieasemalta on vaihtomahdollisuus useaan bussilinjaan.

Finnair City Bus oli Pohjolan Liikenteen liikennöimä linja-autoyhteys Elielinaukiolta lentoasemalle. Se lakkautettiin pysyvästi vuonna 2020.

Lisäksi Turusta ja Tampereelta kulkee päivittäin busseja Helsinki-Vantaan lentoasemalle.

Taksit
Taksit jättävät matkalle lähtevät matkustajat suoraan terminaalin pääoven eteen, josta on sisäänkäynti lähtöselvitykseen. Lentoasemalta poistuvia matkustajia palvelee saapuvien lentojen kerroksessa sijaitseva taksiasema. Taksiasemalla on neljä kaistaa, joilta matkustaja voi valita itselleen sopivan taksin.

Helsinki-Vantaalla toimivat sopimustaksit ovat 1. tammikuuta 2022 alkaen Mankkaan Taksi Oy, Taksi Helsinki Oy ja Menevä Oy.

Lentoasemalla toimivat Helsinki-Vantaan sopimustaksit Mankkaan Taksi Oy, Taksi Helsinki Oy ja Menevä Oy. Myös muut taksiyhtiöt voivat tarjota palveluitaan, jolloin matkustaja sopii itse kuljetuksen hinnasta.

 Pysäköinti 
Elokuussa 2016 Helsinki-Vantaalla oli noin 13 000 pysäköintipaikkaa. Osa paikoista poistui käytöstä tammikuussa 2019, kun aiemmin terminaalin vieressä sijainnut vanha pysäköintihalli P1/P2 purettiin lentoaseman uuden sisäänkäynnin tieltä.

Lentoasemalla on kolme pysäköintihallia (P1/P2, P3 ja P5) sekä kaksi ulkopysäköintialuetta (P4A ja P4B).

Lisäksi alueen lähellä toimii lentopysäköintipalvelua tarjoavia yrityksiä, jolloin auton voi jättää vartioidulle alueelle ja saada sieltä kuljetuksen lentoasemalle.

 Lentoyhtiöt ja kohteet 
pienois|Finnairin koneita Helsinki-Vantaalla.
pienois|Finnairin Airbus A350 Helsinki-Vantaalla.
pienois|Norwegian Air Shuttlen Boeing 737 Helsinki-Vantaalla.
pienois|Qatar Airwaysin Boeing 787 Dreamliner lähtemässä Helsinki-Vantaalta.
pienois|Japan Airlinesin Boeing 787 Dreamliner Helsinki-Vantaalla.
alt=|pienoiskuva|Icelandairin Boeing 757 Helsinki-Vantaalla.

Helsinki-Vantaa on kansainvälisen ja kotimaan liikenteen keskus Finnairille ja Norwegianille.

Reittilennot
+LentoyhtiöKohteet Aegean Airlines  Ateena airBaltic  RiikaAir FrancePariisi-Charles de GaulleBudapest Aircraft Service Pori, SavonlinnaChina Southern AirlinesPeking-DaxingEmiratesDubaiEurowingsBerliini Finnair  Alanya, Alicante, Alta, Amsterdam, Antalya, Bangkok–Suvarnabhumi, Barcelona, Bergen, Berliini, Billund, Bodø, Bologna, Bryssel, Budapest, Catania, Chaniá, Chicago–O’Hare, Dallas, Delhi, Doha, Dubai, Dublin, Dubrovnik, Düsseldorf, Edinburgh, Faro, Firenze, Frankfurt, Gdańsk, Geneve, Göteborg, Gran Canaria, Hampuri, Hongkong, Innsbruck, Iraklion, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittilä, Krakova, Kokkola, Kos, Krabi, Kuopio, Kuressaare, Kuusamo, Kööpenhamina, Lanzarote, Larnaca, Lissabon, Ljubljana, Lontoo–Heathrow, Los Angeles, Luxemburg, Maarianhamina, Madrid, Málaga, Manchester, Melbourne, Miami, Milano–Malpensa, München, Napoli, New York–JFK, Nizza, Osaka–Kansai, Oslo, Oulu, Palma de Mallorca, Pariisi–Charles de Gaulle, Phuket, Praha, Reykjavik–Keflavík, Riika, Rooma–Fiumicino, Ródos, Rovaniemi, Salzburg, Santoríni, Seattle-Tacoma, Shanghai–Pudong, Singapore, Soul–Incheon, Split, Stavanger, Tallinna, Tartto, Teneriffa–eteläinen, Thessaloniki, Tirana, Tokio-Haneda, Tokio-Narita, Torino, Toronto, Tukholma–Arlanda, Tromssa, Trondheim, Uumaja, Vaasa, Varsova–Chopin, Valencia, Venetsia–Marco Polo, Verona, Vilna, Visby, Wien, Zürich Icelandair  Reykjavík–Keflavík Japan Airlines  Tokio–HanedaJuneyao AirlinesShanghai-Pudong KLM  Amsterdam Lufthansa  Frankfurt, MünchenLuxairLuxemburg Norwegian Air Shuttle  Agadir, Alicante, Ateena, Barcelona, Bukarest, Burgas, Chaniá, Gran Canaria, Hurghada, Kööpenhamina, Larnaca, Lontoo–Gatwick, Málaga, Malta, Marrakech, Milano-Bergamo, Nizza, Oslo–Gardermoen, Palma de Mallorca, Pisa, Pristina, Ródos, Rovaniemi, Sofia, Split, Teneriffa–eteläinen, Tirana, Tivat, Tukholma–Arlanda  Pegasus AirlinesAntalya, Istanbul–Sabiha GökçenRyanairAlicante, Bryssel-Charleroi, Dubrovnik, Lontoo-Stansted, Milano-Bergamo, Thessaloniki, Varsova-Modlin, Venetsia–Marco Polo, Wien, Zadar Scandinavian Airlines Kööpenhamina, Tukholma–Arlanda Turkish Airlines Istanbul

 Tilauslentoyhtiöt 
 Aegean Airlines
 Avion Express
 Corendon Airlines
 Enter Air
 Finnair Lomalennot
 Freebird Airlines
 Jet Time
 Novair
 Sunclass Airlines
 TUI Airways
 TUIfly Nordic

 Rahtilentoyhtiöt 
 Airest (Tallinna)
 ASL Airlines (Tallinna)
 DHL Aviation (Bryssel, Leipzig/Halle, Lontoo-Heathrow)
 FedEx (Tukholma, Pariisi)
 Nord-Flyg (Maarianhamina)
 Sichuan Airlines (Bryssel, Chengdu)
 UPS (Tukholma-Arlanda, Malmö, Köln/Bonn)

 Liikelentoyhtiöt 
 Airfix Aviation
 Jetflite
 Scanwings

Muut toimijat
 FinnHEMS 10

Maahuolintapalveluita lentoyhtiöille tarjoavat Airpro Oy, Ground Power (Maavoima Oy), ISS Aviation, Havas Europe (North Hub Services Finland Oy), Servisair Finland Oy ja Swissport Finland Oy. Polttoainetta toimittavat Helsinki-Vantaalla sijaitsevat Neste Aviation, Shell sekä St1 Avifuels Oy. Catering-palveluita tarjoavat LSG Sky Chefs Finland ja Vantaa Catering Services Oy.

Tilastoja

+ Vilkkaimmat eurooppalaiset reitit (2017) Sija Kohde Matkustajamäärä Muutos2016/2017 1.  Tukholma–Arlanda, Tukholma–Bromma1 333 101  +4,7 % 2.  Lontoo–Gatwick, Lontoo–Heathrow945 530  +5,4 % 3.  Kööpenhamina877 534  +11,2 % 4.  Amsterdam665 318  +18,6 % 5.  München531 400  +8,5 % 6.  Frankfurt526 685  +5,3 % 7.  Oslo–Gardermoen505 538  +24,5 % 8.  Berliini–Tegel495 488  +9,3 % 9.  Pariisi–Charles de Gaulle433 201  +5,5 % 10.  Praha317 655  +13,3 % 11.  Málaga302 054  +15,1 % 12.  Riika286 023  +9,8 % 13.  Barcelona285 126  +3,5 % 14.  Rooma–Fiumicino275 396  +10,4 % 15.  Tallinna254 462  +9,3 % 16.  Moskova–Šeremetjevo229 931  +23,3 % 17.  Göteborg229 586  +10,5 % 18.  Budapest228 403  +8,3 % 19.  Istanbul–Atatürk213 482  −9,1 % 20.  Gran Canaria204 910  +6,9 % 21.  Zürich202 508  +0,1 % 22.  Reykjavík–Kelfavík196 341  +34,3 % 23.  Bryssel187 018  +10,8 % 24.  Milano–Malpensa182 494  +8,6 % 25.  Wien179 999  +5,0 % 26.  Düsseldorf179 133  +1,3 % 27.  Madrid176 861  +1,6 % 28.  Teneriffa–eteläinen164 717  +7,8 % 29.  Alicante143 561  +70,2 % 30.  Chania124 409  +12,0 %

+ Vilkkaimmat mannertenväliset reitit (2017) Sija Kohde Matkustajamäärä Muutos2016/2017 1.  Tokio–Narita348 259  +24,5 % 2.  Bangkok–Suvarnabhumi301 097  +15,2 % 3.  Hongkong237 022  +30,4 % 4.  Soul–Incheon199 263  +13,0 % 5.  Shanghai–Pudong184 886  +13,5 % 6.  Singapore179 784  +24,4 % 7.  Peking–Capital173 884  +19,0 % 8.  New York–JFK169 733  +2,4 % 9.  Osaka–Kansai162 330  +9,2 % 10.  Nagoya–Centrair133 832  +5,1 % 11.  Doha109 115  +435,2 % 12.  Delhi97 956  +19,0 % 13.  Dubai–kansainvälinen96 888  +8,6 %

+ Vilkkaimmat kotimaan reitit (2017) SijaKohde Matkustajamäärä Muutos2016/17 1. Oulu 856 339  −9,9 % 2. Rovaniemi 456 332  +15,0 % 3. Kuopio 207 315  +3,4 % 4. Kittilä 188 179  +19,9 % 5. Vaasa 163 620  −5,7 % 6. Ivalo 155 080  +20,0 % 7. Joensuu 111 322  −8,5 % 8. Turku 109 258  +16,2 % 9. Kemi 92 143  +3,4 % 10. Tampere 87 902  −1,4 %

 Onnettomuuksia ja kaappaustilanteita 
2. joulukuuta 1957 Leningradista tulossa olleen Aeroflotin Iljušin Il-14 -koneen lähestyminen meni sakeassa sumussa pitkäksi, eivätkä lentäjät saaneet pysäytettyä konetta ennen kiitotien päättymistä. Kone syöksyi kiitotieltä ulos ja pysähtyi lopulta lentokenttäalueen eteläpuolella maantien penkkaan. Koneessa oli kuusitoista matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä, joista kymmenen henkilöä loukkaantui. Onnettomuuspaikka eristettiin. Konetta ei yritetty korjata Suomessa. Se oli kooltaan Convair Metropolitanin kokoinen, ja se purettiin osiin ja vietiin autoilla Neuvostoliittoon.

19. elokuuta 1963 Karairin Convair CV-440-98 Metropolitan (OH-VKM) vaurioitui laskeutumisessa Helsinkiin. Ukkosmyrskyssä suoritetussa laskeutumisessa kone pomppasi kolme kertaa ja lopulta sen nokkateline petti. Kone painui nokalleen, molemmat potkurit osuivat maahan ja kone raahautui kiitotiellä noin 1 300 metriä.
Kone korjattiin seuraavan vuoden tammikuuhun mennessä ja oli yhtiön käytössä vuoteen 1973 saakka.

pienois|Karairin Convair Metropolitan OH-VKN epäonnisen laskeutumisen jälkeen.

21. elokuuta 1963 Karairin toinenkin Convair CV-440-98 Metropolitan (OH-VKN) vaurioitui laskeutumisessa Helsinkiin. Kone pomppasi kiitotiellä kolme kertaa, ja viimeisessä maahanosumisessa nokkateline murtui ja myös vasen keskisiipi taipui ja vääntyi. Kone painui nokalleen, potkurit osuivat maahan, ja lopulta kone ajautui kiitotien vasemmalle puolelle nurmikolle.

Molempiin Convair Metropolitan -onnettomuuksiin vaikutti osaltaan se, että lennonjohtajia oli kielletty antamasta lähestyville koneille täydellisiä tietoja kentällä vallinneista sääolosuhteista. Ilmoitus annettiin ainoastaan tuulensuunnasta ja nopeudesta, ei esimerkiksi ukkoskuuroista. OH-VKN:n lentäjä menetti kriittisellä hetkellä näkymän kenttään rankkasateen ja salaman aiheuttaman sokaistumisen vuoksi.

10. heinäkuuta 1977 kaksi neuvostoliittolaista nuorta miestä kaappasivat Petroskoista Leningradiin matkalla olleen Aeroflotin Tupolev Tu-134 -koneen yrittäen päästä Tukholmaan. Polttoaineen vähyyden vuoksi kone joutui kuitenkin laskeutumaan Helsinki-Vantaalle. Kaappaustilanne kesti kolme päivää, jonka jälkeen kaappaajat antautuivat poliisille ja heidät luovutettiin Neuvostoliittoon.

30. syyskuuta 1978 37-vuotias entinen urakoitsija Aarno Lamminparras kaappasi Finnairin lennon (Caravelle) Oulusta Helsinkiin. Kone kävi välillä Amsterdamissa ja palasi sieltä Helsinki-Vantaalle. Kaappari antautui poliisille 1. lokakuuta. Koneen 44 matkustajasta kukaan ei kuollut tai loukkaantunut.

31. tammikuuta 2005 rahtilennolla Ruotsiin matkalla ollut Nord-Flyg AB:n Cessna C208B -tyyppinen lentokone syöksyi pian lentoonlähdön jälkeen maahan 1. ja 3. kiitotien väliselle lentokenttäalueelle. Onnettomuuden syynä oli siiven yläpinnalle jääneen lumen ja jään aiheuttama sakkaaminen. Ainoana henkilönä koneessa ollut lentäjä loukkaantui onnettomuudessa lievästi.

 2. marraskuuta 2024 asematasolla tapahtui lentokentän työntekijän kuolemaan johtanut työtapaturma.

 Helsinki-Vantaa matkustaja- ja liikennetutkimuksissa 
Lentoasema on menestynyt hyvin viime vuosina erilaisissa matkustaja- ja liikennetutkimuksissa.
 Airport Food Hall of the Year (FAB Awards): 2023
 Euroopan lentoasemien paras ravintolamaailma (FAB Awards): 2024
 Euroopan paras lentoasema (ASQ): 2023, 2024, 2025, 2026
 Euroopan paras lentoasema (IATA): 1997, 2020, 2000
 Euroopan toiseksi paras lentoasema (AETRA): 2004
 Euroopan toiseksi paras lentoasema (Skytrax): 2006
 Euroopan kolmanneksi paras lentoasema (AETRA): 2005
 Euroopan kolmanneksi paras lentoasema (ASQ): 2006, 2007
 Finavian vuoden lentoasema: 2010
 Finnish Travel Gala: ”Mieleenpainuvin matka- tai palvelukokemus”: 2018
 Helsinki-Vantaan kehitysohjelma palkittu maailman parhaasta tietomallinnuksesta (BSI): 2023
 Ilmailulaitoksen vuoden lentoasema: 2000 
 Maailman paras lentoasema (IATA): 1998
 Maailman paras lentoasema (Monocle Magazine): 2009
 Maailman paras lentoasema (Travellink): 2017
 Maailman paras lentoasema omassa kokoluokassaan (IATA): 1999, 2000, 2003, 2004
 Maailman paras lounge (Priority Pass): 2011
 Maailman paras matkatavaroiden käsittely (Skytrax): 2009
 Maailman paras vaihtokenttä (Monocle): 2010
 Maailman kolmanneksi paras lentoasema omassa kokoluokassaan (AETRA): 2005
 Maailman kolmanneksi paras lentoasema omassa kokoluokassaan (ASQ): 2006
 Maailman yhdeksänneksi paras lentoasema (Skytrax): 2008
 Maailman kymmenenneksi paras lentoasema (Condé Nast Traveler Readers’ Choice Awards): 2022
 Maailman paras matkatavaroiden käsittely (Skytrax): 2009
 Paras lentoasema sosiaalisessa mediassa (SimpliFlying): 2012
 Pohjois-Euroopan paras lentoasema (Skytrax): 2010, 2022, 2023, 2024
 Terminaalilaajennus palkittu teräsrakenteesta (ECCS): 2023

Tulevaisuus
Helsinki-Vantaan kehityssuunnitelman tavoitteena on mahdollistaa 30 miljoonan matkustajan palvelu vuosittain. Tämän saavuttamiseksi lentoasema laajentaa molempia terminaalejaan sekä avaa uuden sisäänkäynnin nykyisen pysäköinti- ja joukkoliikennealueen paikalle.

Vuonna 2024 aloitettu Lentorata-hanke tähtää uuden rautatieyhteyden rakentamiseen lentoasemalle. Radan on arvioitu lyhentävän matka-aikoja Helsingistä ja Keravan pohjoispuolisilta alueilta lentoasemalle noin 15–20 minuutilla. Rata kulkisi Pasilasta lentoaseman kautta pohjoiseen Keravan Kytömaalle, suurelta osin tunnelissa. Radasta ei kuitenkaan ole tehty vielä rakentamissuunnitelmia.

 Johto 

 Johtaja (vt.): Ulla Serlenius
 1.2.2026 alkaen Laura Inttilä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Helsinki-Vantaan lentoaseman kotisivut
Helsinki-Vantaan lentoaseman kotisivut 
Suomen ilmailukäsikirja – Helsinki-Vantaan lentoasema 
 Helsinki-Vantaan kiitotien käyttömenetelmistä Vacc  ja Vacc .
Matka.fi etsii yhteyden mistä tahansa Suomesta lentoasemalle ovelta ovelle -periaatteella.
World Aero Datan tiedot lentoasemasta 
theAirDB:n tiedot lentoasemasta
Ilmakuva Helsinki-Vantaan lentoasemasta, Kansalaisen karttapaikka


Luokka:Suomen lentoasemat
Lentoasema Vantaa
Lentoasema
Luokka:Vantaan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Lentokenttä (Vantaa)
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Vuoden teräsrakenne