Luettelo Suomen hallitsijoista ja valtionpäämiehistä

Luettelo Suomen hallitsijoista sisältää Suomen valtionpäämiehinä toimineet henkilöt. 

 Ruotsin vallan aika (1150–1809) 

Ruotsin vallan Suomessa on perinteisesti laskettu alkavan vuoden 1155 tienoilla tehdystä ensimmäisestä ristiretkestä Suomeen, mutta tutkimus on nykyään yksimielinen tätä retkeä kuvaavan pyhimyslegendan epäluotettavuudesta. Silti on mahdollista että Ruotsi onnistui saamaan näihin aikoihin jonkinlaisen jalansijan Suomesta.

Ensimmäinen Ruotsin kuningas jolla on historialliselta paikkansapitävyydeltään kyseenalaisen Pyhän Eerikin legendan ulkopuolisen lähteen mukaan ollut valtaa Länsi-Suomessa oli Eerik XI. Hänen hallituskaudellaan Suomeen on mahdollisesti vuosina 1249–1250 tehty toinen ristiretki, vaikkakaan ainoassa sotaretkestä kertovassa lähteessä, 1320-luvulla kirjoitetussa Eerikinkronikassa, ei puhuta ruotsalaisista vaan svealaisista, gööteistä ja uplantilaisista. Historialliset lähteet kertovat Pentti Birgerinpojan toimineen Varsinais-Suomen alueen herttuana ainakin vuodesta 1284 alkaen, mikä on ensimmäinen kirjallinen maininta varsinaisesta Ruotsin hallinnosta Suomen alueella.

Karjalaiset tekivät sotaretken Ruotsiin vuonna 1257, jonka seurauksena kuningas Valdemarin pyynnöstä Paavi Aleksanteri IV antoi ristiretkijulistuksen karjalaisia vastaan. Lähes kaksikymmentä vuotta myöhemmin, vuonna 1275, Karjalan ja Lapin pakanat piinasivat vielä Ruotsin valtakunnan kristittyjä. Lopulta ruotsalaiset tekivät vuonna 1293 karjalaisia vastaan niin sanotun kolmannen ristiretken jonka seurauksena kolme Karjalan kihlakuntaa liitettiin Ruotsiin. Alueen väkivaltaisuudet päättyivät vasta 1323 Novgorodin ja Ruotsin välillä solmittuun Pähkinäsaaren rauhaan.

Keskiajan osalta on kuitenkin muistettava, että hallitsijan valta valtakunnan eri puolilla oli varsin rajattua. Käytännössä linnaläänit saattoivat olla hyvinkin itsenäisiä. Tämä korostuu yhtä hyvin varhaisimman kauden kuin unionikaudenkin (1389–1521) osalta. Suomen osalta historiankirjoitus on korostanut varsinkin Viipurin linnanpäälliköiden ja joidenkin Turun piispojen itsenäistä asemaa. 15. helmikuuta 1362 suomalaiset saivat ensimmäistä kertaa osallistua Ruotsin kuninkaan vaaliin, kun Norjan kuninkaana jo ollut Haakon II Maununpoika valittiin isänsä hallitsijakumppaniksi myös Ruotsin valtaistuimelle.

 Sverkerin ja Eerikin suvut 

Oletus Sverkerin ja Eerikin sukujen vallasta Suomessa ennen Eerik XI:tä perustuu pääasiassa historialliselta paikkansapitävyydeltään kyseenalaiseen Pyhän Eerikin legendaan. Eerik XI:n viimeisenä hallitusvuotena tapahtui todennäköisesti (mutta ei kiistattomasti) toinen ristiretki. Tämän vuoksi seuraavassa taulukossa tiedot kuninkaista ennen Eerik XI:n jälkimmäistä hallintokautta nimet ovat kaarisulkeissa.

Sverkerin ja Eerikin suvut taistelivat Ruotsin kruunusta yli vuosisadan ajan, lopulta valtaan nousi jaarli Birgerin poika Valdemar. Knuut II Pitkään asti eri kuninkaiden valtakausien ajoituksissa on pientä epävarmuutta.

MonarkkiVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja99px(Sverker I Vanhempi)noin 1130 – 25. joulukuuta 1156 (noin )Ulfhild HaakonintytärRikissa Puolalainen25. joulukuuta 1156 (murhattu)Kuului itägöötalaiseen ylimyssukuun.99px(Eerik IX Pyhä)noin 1156 – 18. toukokuuta 1160 (noin )noin 1120Kristiina Björnintytär18. toukokuuta 1160 (noin 40 vuotta) (murhattu)Kuului länsigöötalaiseen ylimyssukuun.(Maunu II Henrikinpoika) noin 1160–1161 (noin )noin 1130Birgitta Haraldintytärnoin 1161 (noin 31 vuotta) (sotakuolema)Tanskalainen prinssi, joka nousi valtaan murhattuaan Eerik IX Pyhän.99px(Kaarle VII Sverkerinpoika)noin 1161 – 12. huhtikuuta 1167 (noin )1130-luvullaKristiina Stigintytär Hvide12. huhtikuuta 1167 (28–37 vuotta) (murhattu)Sverker I Vanhemman poika(Burislev) noin 1167–1169 (noin )(kanssahallitsijana Kol,vastahallitsijana Knuut I Eerikinpoika)noin 1169Kaarle VII Sverkerinpojan veljenpoika(Kol) noin 1167–1173 (noin )(kanssahallitsijana Burislev noin 1167–1169,vastahallitsijana Knuut I Eerikinpoika)noin 1173Kaarle VII Sverkerinpojan veljenpoika99px(Knuut I Eerikinpoika) noin 1167–1195 (noin )(vastahallitsijana Burislev noin 1167–1169,vastahallitsijana Kol noin 1167–1173)1140-luvullaCecilia Juhanantytärnoin 1195 (46–55 vuotta)Eerik IX Pyhän poika99px(Sverker II Kaarlenpoika Nuorempi)noin 1195 – 31. tammikuuta 1208 (noin ), syöstiin vallastanoin 1164Benedicta EbbentytärIngegärd Birgerintytär17. tai 18. heinäkuuta 1210 (noin 46 vuotta) (sotakuolema)Kaarle VII Sverkerinpojan poika99px(Eerik X Knuutinpoika) 31. tammikuuta 1208 – 10. huhtikuuta 1216 ()noin 1175 Rikissa Tanskalainen10. huhtikuuta 1216 (noin 41 vuotta)Knuut I Eerikinpojan poika99px(Juhana I Sverkerinpoika) noin 1216 – 10. maaliskuuta 1222 (noin )120110. maaliskuuta 1222 (noin 21 vuotta)Sverker II Kaarlenpoika Nuoremman poika99px(Eerik XI Eerikinpoika) noin 1222 – 29. marraskuuta 1229 (noin ), syöstiin vallasta(holhoojahallituksen johtajana Knuut Holmgerinpoika 1222–1229)1216Katariina Sunentytär2. helmikuuta 1250 (noin 34 vuotta)Eerik X Knuutinpojan poika(Knuut II Pitkä) 29. marraskuuta 1229 – 1234 (noin )Helena Pietarintytär Strange1234Kaappasi holhoojahallituksen johtajana vallan alaikäiseltä Eerik XI Eerikinpojalta.99pxEerik XI Eerikinpoika1234 – 2. helmikuuta 1250  (noin )1216Katariina Sunentytär2. helmikuuta 1250 (noin 34 vuotta)Palasi valtaan Knuut II Pitkän kuoleman jälkeen.

 Bjälbo-suku 
Bjälbo-sukua kutsutaan myös Folkunga-suvuksi. Hallituskaudet ovat osittain päällekkäisiä, koska suvun jäsenet toimivat ajoittain toistensa hallitsijakumppaneina. Alaikäisten kuninkaiden hallituskaudella hallitsemisesta vastasi käytännössä holhoojahallitus. Bjälbo-sukuun kuulumaton Matias Kettilmundinpoika johti Ruotsia valtakunnan päämiehenä (rikshövitsman) vuosien 1318 - 1319 välillä.

MonarkkiVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja100pxBirger Jaarli  (valtakunnan jaarli)Kevät 1250 – 21. lokakuuta 1266 (noin )(kanssahallitsijana Valdemar Birgerinpoika)noin 1200Ingeborg Eerikintytär Mechtilde21. lokakuuta 1266 (noin 66 vuotta)Eerik XI Eerikinpojan lanko100pxValdemar BirgerinpoikaKevät 1250 – 22. heinäkuuta 1275 (noin ), syöstiin vallasta(kanssahallitsijana Birger Jaarli Kevät 1250 – 21. lokakuuta 1266)1240Sofia Tanskalainen26. joulukuuta 1302 (noin 62 vuotta)Birger Jaarlin poika, Eerik XI Eerikinpojan sisarenpoika100pxMaunu III Ladonlukko22. heinäkuuta 1275 – 18. joulukuuta 1290 ()1240Helvig Holsteinilainen18. joulukuuta 1290 (noin 50 vuotta)Valdemar Birgerinpojan veli100pxBirger Maununpoika18. joulukuuta 1290 – Huhtikuu 1318 (noin ), syöstiin vallasta(holhoojahallituksen johtajana Torkkeli Knuutinpoika 1290–1298)1280Märta Tanskalainen31. toukokuuta 1321 (noin 41 vuotta)Maunu III Ladonlukon poika100pxMatias Kettilmundinpoika(valtakunnan päämies)27. kesäkuuta 1318 – 8. heinäkuuta 1319 ()noin 1280Adelheid Schwerinilainen11. toukokuuta 1326 (noin 46 vuotta)Johti Birger Maununpoikaa vastaan noussutta kapinaliikettä.100pxMaunu IV Eerikinpoika 8. heinäkuuta 1319 – Helmikuu 1364 (noin ), syöstiin vallasta(holhoojahallituksen johtajana Maunun äiti Ingeborg Norjalainen 1319–1326,holhoojahallituksen johtajana Knuut Joninpoika 1326–1331)(vastahallitsijana Eerik XII Maununpoika 17. lokakuuta 1356 – 20. kesäkuuta 1359,kanssahallitsijana Haakon II Maununpoika 15. helmikuuta 1362 – Helmikuu 1364)1316Blanka Namurilainen1. joulukuuta 1377 (noin 61 vuotta)Birger Maununpojan veljenpoika100pxEerik XII Maununpoika 17. lokakuuta 1356 – 20. kesäkuuta 1359 ()(vastahallitsijana Maunu IV Eerikinpoika)1339Beatrix Baijerilainen20. kesäkuuta 1359 (noin 20 vuotta)Maunu IV Eerikinpojan poika100pxHaakon II Maununpoika 15. helmikuuta 1362 – Helmikuu 1364 (noin ), syöstiin vallasta(kanssahallitsijana Maunu IV Eerikinpoika)1340Margareeta IElo-syyskuu 1380 (noin 40 vuotta)Maunu IV Eerikinpojan poika

 Mecklenburgin suku 

MonarkkiVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja100pxAlbrekt Mecklenburgilainen15. helmikuuta 1364 – 24. helmikuuta 1389 (), syöstiin vallasta 1338Rikardis Schweriniläinen31. maaliskuuta 1412 (noin 74 vuotta)Maunu IV Eerikinpojan  sisarenpoika

 Kalmarin unioni 
Kalmarin unioni oli Ruotsin, Norjan ja Tanskan valtioliitto vuosina 1389–1521. Mailla oli usein yhteinen kuningas, mutta suuren osan ajasta Ruotsi kieltäytyi tunnustamasta itsevaltaisia tanskalaisia kuninkaita ja valitsi johtoonsa valtakunnan päämiehen (rikshövitsman), valtionhoitajan (riksföreståndare) tai kansallisen kuninkaan.

MonarkkiVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja100pxMargareeta I (unionikuningatar)24. helmikuuta 1389 – 28. lokakuuta 1412 ()(kanssahallitsijana Eerik XIII Pommerilainen 23. heinäkuuta 1396 – 28. lokakuuta 1412)1353Haakon II Maununpoika28. lokakuuta 1412 (noin 59 vuotta)Haakon II Maununpojan leski100pxEerik XIII Pommerilainen (unionikuningas)23. heinäkuuta 1396 – 1. lokakuuta 1439 (), syöstiin vallasta(kanssahallitsijana Margareeta I 23. heinäkuuta 1396 – 28. lokakuuta 1412,vastahallitsijana Engelbrekt Engelbrektinpoika 13. tammikuuta 1435 – 4. toukokuuta 1436,vastahallitsijana Kaarle Knuutinpoika Bonde Helmikuu 1436 – 6. maaliskuuta 1438,vastahallitsijana Kaarle Knuutinpoika Bonde Lokakuu 1438 – 1. lokakuuta 1439)noin 1382Filippa Englantilainen24. syyskuuta 1459 (noin 77 vuotta)Margareeta I:n sisarentyttären poika100pxEngelbrekt Engelbrektinpoika (valtakunnan päämies)13. tammikuuta 1435 – 4. toukokuuta 1436 ()(kanssahallitsijana Kaarle Knuutinpoika Bonde Helmikuu 1436 – 4. toukokuuta 1436,vastahallitsijana Eerik XIII Pommerilainen)1390-lukuKaarina Laurintytär4. toukokuuta 1436 (37–46 vuotta) (murhattu)Johti Eerik XIII Pommerilaista vastaan noussutta kapinaliikettä.100pxKaarle Knuutinpoika Bonde (valtakunnan päämies)Helmikuu 1436 – 6. maaliskuuta 1438 (noin )(kanssahallitsijana Engelbrekt Engelbrektinpoika Helmikuu 1436 – 4. toukokuuta 1436,vastahallitsijana Eerik XIII Pommerilainen)1408/1409Birgitta Turentytär BielkeKatariina GumsehuvudKristiina Abrahamintytär15. toukokuuta 1470 (noin 62 vuotta)Johti Eerik XIII Pommerilaista vastaan noussutta kapinaliikettä.Kaarle Knuutinpoika Bonde (valtionhoitaja)Lokakuu 1438 – Syyskuu 1440 (noin )(vastahallitsijana Eerik XIII Pommerilainen Lokakuu 1438 – 1. lokakuuta 1439)100pxKristofer Baijerilainen (unionikuningas)Syyskuu 1440 – 6. tammikuuta 1448 (noin )26. tammikuuta 1418Dorotea BrandenburgilainenEerik XIII Pommerilaisen sisarenpoika100pxPentti Jönsinpoika Oxenstierna(valtionhoitaja) Tammikuu 1448 – 20. kesäkuuta 1448 (noin )(kanssahallitsijana Niilo Jönsinpoika Oxenstierna)noin 1395Kristiina Kristerintytärnoin 1449 (noin 54 vuotta)100pxNiilo Jönsinpoika Oxenstierna(valtionhoitaja) Tammikuu 1448 – 20. kesäkuuta 1448 (noin )(kanssahallitsijana Pentti Jönsinpoika Oxenstierna)noin 1390Kristiina IivarintytärKristiina PietarintytärKatariina KaarlentytärLokakuu 1450 (noin 60 vuotta)100pxKaarle VIII Knuutinpoika (kansallinen kuningas)20. kesäkuuta 1448 – 24. helmikuuta 1457 (), syöstiin vallasta1408/1409Birgitta Turentytär BielkeKatariina GumsehuvudKristiina Abrahamintytär15. toukokuuta 1470 (noin 62 vuotta)Valittiin lapsettoman Kristofer Baijerilaisen seuraajaksi.100pxEerik Akselinpoika Tott(valtionhoitaja) Maaliskuu 1457 – 23. kesäkuuta 1457 (noin )(kanssahallitsijana Jöns Pentinpoika Oxenstierna)1415Bengta MatintytärElina KustaantytärHelmi-maaliskuu 1481 (noin 66 vuotta)100pxJöns Pentinpoika Oxenstierna(valtionhoitaja) Maaliskuu 1457 – 23. kesäkuuta 1457 (noin )(kanssahallitsijana Eerik Akselinpoika Tott)1417selibaatissa15. joulukuuta 1467 (noin 50 vuotta)100pxKristian I Oldenburgilainen (unionikuningas)23. kesäkuuta 1457 – 23. kesäkuuta 1464 (), syöstiin vallastaHelmikuu 1426Dorotea Brandenburgilainen21. toukokuuta 1481 (noin 55 vuotta)Valittiin vallasta syöstyn Kaarle VIII Knuutinpojan seuraajaksi.100pxKaarle VIII Knuutinpoika (kansallinen kuningas)9. elokuuta 1464 – 30. tammikuuta 1465 (), syöstiin vallasta(vastahallitsijana Kettil Kaarlenpoika Vaasa 26. joulukuuta 1464 – 30. tammikuuta 1465)1408/1409Birgitta Turentytär BielkeKatariina GumsehuvudKristiina Abrahamintytär15. toukokuuta 1470 (noin 62 vuotta)Palasi valtaan Kristian I Oldenburgilaisen erottamisen jälkeen.|100pxKettil Kaarlenpoika Vaasa (valtionhoitaja) 26. joulukuuta 1464 – 11. elokuuta 1465 ()(vastahallitsijana Kaarle VIII Knuutinpoika  26. joulukuuta 1464 – 30. tammikuuta 1465)1433selibaatissa11. elokuuta 1465 (noin 32 vuotta)100pxJöns Pentinpoika Oxenstierna (valtionhoitaja) 11. elokuuta 1465 – 18. lokakuuta 1466 ()1417selibaatissa15. joulukuuta 1467 (noin 50 vuotta)100pxEerik Akselinpoika Tott (valtionhoitaja) 18. lokakuuta 1466 – 12. marraskuuta 1467 (), luopui vallasta1415Bengta MatintytärElina KustaantytärHelmi-maaliskuu 1481 (noin 66 vuotta)100pxKaarle VIII Knuutinpoika (kansallinen kuningas)12. marraskuuta 1467 – 15. toukokuuta 1470 ()1408/1409Birgitta Turentytär BielkeKatariina GumsehuvudKristiina Abrahamintytär15. toukokuuta 1470 (noin 62 vuotta)Palasi uudelleen valtaan Eerik Akselinpoika Tottin tuella.100pxSten Sture vanhempi (valtionhoitaja)16. toukokuuta 1470 – 6. lokakuuta 1497 (), syöstiin/luopui vallasta1440Ingeborg Åkentytär Tott14. joulukuuta 1503 (noin 63 vuotta)Kaarle VIII Knuutinpojan sisarenpoika100pxHannu I eli Juhana II (unionikuningas)6. lokakuuta 1497 – Elokuu 1501 (noin ), syöstiin vallasta2. helmikuuta 1455Kristiina SaksilainenKristian I Oldenburgilaisen poika100pxSten Sture vanhempi (valtionhoitaja) 12. marraskuuta 1501 – 14. joulukuuta 1503 ()1440Ingeborg Åkentytär Tott14. joulukuuta 1503 (noin 63 vuotta)Palasi valtaan Hannu I:n erottamisen jälkeen.100pxSvante Niilonpoika (valtionhoitaja) 21. tammikuuta 1504 – 2. tammikuuta 1512 ()1460Mette Iverintytär Dyre2. tammikuuta 1512 (noin 52 vuotta) Valittiin Sten Sture vanhemman seuraajaksi.100pxEerik Trolle (valtionhoitaja) Tammikuu 1512 – 23. heinäkuuta 1512 (noin )1460 Ingeborg FilipintytärKaarina Eerikintytär1530 (noin 70 vuotta)100pxSten Sture nuorempi (valtionhoitaja) 23. heinäkuuta 1512 – 3. helmikuuta 1520 ()1493Kristina Nilsintytär Gyllenstierna3. helmikuuta 1520 (noin 27 vuotta) (sotakuolema)Svante Niilonpojan poika100pxKristian II (unionikuningas)1. marraskuuta 1520 – 23. elokuuta 1521 (), syöstiin vallasta1. heinäkuuta 1481Elisabet KastilialainenHannu I:n poika

 Vaasa-suku 

MonarkkiVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja100pxKustaa Eerikinpoika Vaasa(valtionhoitaja)23. elokuuta 1521 – 6. kesäkuuta 1523 ()12. toukokuuta 1496UplannissaKatariina Saksi-Lauenburgilainen 1531–1535Margareeta Leijonhufvud 1536–1551Katariina Stenbock 1552–1560TukholmassaValittiin vallasta syöstyn Kristian II:n seuraajaksi.Kustaa I Vaasa6. kesäkuuta 1523 – 29. syyskuuta 1560 ()100pxEerik XIV29. syyskuuta 1560 – 29. syyskuuta 1568 (), syöstiin vallasta13. joulukuuta 1533TukholmassaKaarina Maununtytär 1568–1577(todennäköisesti murhattu)TierpissäKustaa I Vaasan poika100pxJuhana III29. syyskuuta 1568 – 17. marraskuuta 1592 ()20. joulukuuta 1537Itä-GötanmaallaKatariina Jagellonica 1562–1583Gunilla Bielke 1585–1597Tukholmassa Eerik XIV:n veli100pxSigismund 17. marraskuuta 1592 – 24. heinäkuuta 1599 (), syöstiin vallasta20. kesäkuuta 1566MariefredissäAnna Itävaltalainen 1592–1598Constance Itävaltalainen 1605–1631Varsovassä, PuolassaJuhana III:n poika 100pxSödermanlandin herttua Kaarle(valtionhoitaja)24. heinäkuuta 1599 – 6. maaliskuuta 1604 ()4. lokakuuta 1550Tukholmassa Maria Simmern 1579–1589 Kristiina Holstein-Gottorpilainen 1592–1611 NyköpingissäSigismundin setä, Juhana III:n veliKaarle IX 6. maaliskuuta 1604 – 30. lokakuuta 1611 ()100pxKustaa II Aadolf 30. lokakuuta 1611 – 6. marraskuuta 1632 ()9. joulukuuta 1594TukholmassaMaria Eleonoora Brandenburgilainen 1620–1632 (sotakuolema)Lützenissä, SaksassaKaarle IX:n poika100pxKristiina 6. marraskuuta 1632 – 6. kesäkuuta 1654 (), luopui vallasta(holhoojahallituksen johtajana Axel Oxenstierna 1632–1644) 8. joulukuuta 1626Tukholmassanaimaton Roomassa, ItaliassaKustaa II Aadolfin tytär

 Pfalzilainen suku 

Monarkki  VallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja100pxKaarle X Kustaa6. kesäkuuta 1654 – 13. helmikuuta 1660 ()8. marraskuuta 1622NyköpingissäHedvig Eleonoora 1654–1660 GöteborgissaKristiinan serkku, Kustaa II Aadolfin sisarenpoika100pxKaarle XI13. helmikuuta 1660 – 5. huhtikuuta 1697 ()(holhoojahallituksen johtajana leskikuningatar Hedvig Eleonoora 1660–1672) 24. marraskuuta 1655TukholmassaUlriika Eleonoora (vanhempi) 1679–1697TukholmassaKaarle X Kustaan poika100pxKaarle XII 5. huhtikuuta 1697 – 30. marraskuuta 1718 ()(holhoojahallituksen johtajana leskikuningatar Hedvig Eleonoora 1697)17. kesäkuuta 1682Tukholmassanaimaton (sotakuolema tai murhattu)Fredrikshaldissa, NorjassaKaarle XI:n poika100pxUlrika Eleonora 2. huhtikuuta 1719 – 4. huhtikuuta 1720 (), luopui vallasta23. tammikuuta 1688 TukholmassaHessen-Kasselin maakreivi Frederik 1713–1741TukholmassaKaarle XII:n sisar

 Hessenin suku 

Monarkki  VallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja100pxFredrik I4. huhtikuuta 1720 – 5. huhtikuuta 1751 ()23. huhtikuuta 1676Kasselissa, SaksassaLuise Dorothea 1700–1705Ulrika Eleonora 1713–1741 TukholmassaUlrika Eleonoran puoliso

 Holstein-Gottorpin suku 

Monarkki  VallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja100pxAadolf Fredrik5. huhtikuuta 1751 – 12. helmikuuta 1771 ()14. toukokuuta 1710Gottorpissa, SaksassaLoviisa Ulriika 1744–1771TukholmassaValittiin lapsettoman Fredrik I:n seuraajaksi.100pxKustaa III12. helmikuuta 1771 – 29. maaliskuuta 1792 ()24. tammikuuta 1746TukholmassaSofia Magdalena 1766–1792 (murhattu)TukholmassaAadolf Fredrikin poika100pxKustaa IV Aadolf29. maaliskuuta 1792 – 29. maaliskuuta 1809 (), syöstiin/luopui vallasta(holhoojahallituksen johtajana Södermanlandin herttua Kaarle 1792–1796)(vastahallitsijana Södermanlandin herttua Kaarle 13. maaliskuuta 1809 – 29. maaliskuuta 1809) 1. marraskuuta 1778TukholmassaFredrika Dorotea 1797–1812 Sankt Gallenissä, SveitsissäKustaa III:n poika100pxSödermanlandin herttua Kaarle(valtionhoitaja)13. maaliskuuta 1809 – 6. kesäkuuta 1809 ()(vastahallitsijana Kustaa IV Aadolf 13. maaliskuuta 1809 – 29. maaliskuuta 1809) 7. lokakuuta 1748Tukholmassa Hedvig Elisabet Charlotta 1774–1818 Tukholmassa Kustaa IV Aadolfin setä, Kustaa III:n veliKaarle XIII6. kesäkuuta 1809 – 17. syyskuuta 1809 ()

 Venäjän vallan aika 

 Vanha Suomi (1721–1812)
Vanha Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle vuosina 1721 ja 1743. Vanhan Suomen alue eli virallisesti Viipurin, sittemmin Suomen kuvernementti yhdistettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan vuonna 1812. Alueen hallitsijoina olivat Venäjän keisarit ja keisarinnat.

Romanov-suku

MonarkkiVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja100px Pietari I Suuri2. marraskuuta 1721 – 8. helmikuuta 1725 ()9. kesäkuuta 1672 MoskovassaEudoxia Feodorovna Lopuhina 1689–1698Marta Helena Skowrońska 1707–1725PietarissaVanhan Suomen hallitsijaksi Uudenkaupungin rauhassa 1721.100px Katariina I8. helmikuuta 1725 – 17. toukokuuta 1727 ()15. huhtikuuta 1684LatviassaPietari I 1707–1725 PietarissaPietari I Suuren puoliso100px Pietari II18. toukokuuta 1727 – 30. tammikuuta 1730 ()23. lokakuuta 1715PietarissanaimatonMoskovassaPietari I Suuren pojanpoika100px Anna13. helmikuuta 1730 – 28. lokakuuta 1740 ()7. helmikuuta 1693Moskovassa Kuurinmaan herttua Fredrik Wilhelm 1710–1710  MoskovassaPietari I Suuren veljentytär100px Iivana VI28. lokakuuta 1740 – 6. joulukuuta, 1741 (), syöstiin vallasta(holhoojahallituksen johtajana Ernst Johann von Biron 1740,holhoojahallituksen johtajana Iivanan äiti Anna Leopoldovna 1740–1741)23. elokuuta 1740Pietarissanaimaton (murhattu)PähkinälinnassaAnnan sisarentyttären poika100px Elisabet6. joulukuuta 1741 – 5. tammikuuta 1762 ()29. joulukuuta 1709KolomenskojessaAleksei Razumovski 1742–1762PietarissaPietari I Suuren tytär100px Pietari III5. tammikuuta 1762 – 9. heinäkuuta 1762 (), syöstiin vallasta21. helmikuuta 1728Kielissä, Saksassa   Sophie Friederike Auguste  Anhalt-Zerbst  16. elokuuta 1745 – 9. heinäkuuta 1762 (murhattu)RopsussaElisabetin sisarenpoika100pxKatariina II Suuri 9. heinäkuuta 1762 – 6. marraskuuta 1796 ()2. toukokuuta 1729  Stettinissa, Saksassa Venäjän kruununprinssi Pietari16. elokuuta 1745 – 9. heinäkuuta 1762  PietarissaPietari III:n puoliso100pxPaavali I17. marraskuuta 1796 – 23. maaliskuuta 1801 ()1. lokakuuta 1754 PietarissaNatalia Aleksejevna Hesse-Darmstadt  29. syyskuuta 1773 – 15. huhtikuuta 1776Maria Fjodorovna26. syyskuuta 1776 – 23. maaliskuuta 1801 (murhattu)PietarissaKatariina II Suuren ja Pietari III:n poika100px Aleksanteri I24. maaliskuuta 1801 – 31. joulukuuta 1811 ()23. joulukuuta 1777  PietarissaElisabet Aleksejevna28. syyskuuta 1793 – 1. joulukuuta 1825 TaganrogissaPaavali I:n poika

 Suomen suuriruhtinaskunta (1809–1917) 

Koko Suomen alue kuului Venäjään 1809–1917. Tällöin rajoitettua itsehallintoa nauttivaa Suomen suuriruhtinaskuntaa hallitsivat Venäjän keisarit.

Romanov-suku
MonarkkiVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutLisätietoja100px Aleksanteri I 17. syyskuuta 1809 – 1. joulukuuta 1825 ()23. joulukuuta 1777  PietarissaElisabet Aleksejevna 28. syyskuuta 1793 – 1. joulukuuta 1825 TaganrogissaSuomen suuriruhtinaskunnan hallitsijaksi Haminan rauhassa 1809.100px Nikolai I26. joulukuuta 1825 – 2. maaliskuuta 1855 ()6. heinäkuuta 1796HatsinassaAleksandra Fjodorovna13. heinäkuuta 1817 – 2. maaliskuuta 1855  PietarissaAleksanteri I:n veli 100px Aleksanteri II  2. maaliskuuta 1855 – 13. maaliskuuta 1881 ()29. huhtikuuta 1818Moskovassa Maria Aleksandrovna16. huhtikuuta 1841 – 3. kesäkuuta 1880 (murhattu) PietarissaNikolai I:n poika100px  Aleksanteri III13. maaliskuuta 1881 – 1. marraskuuta 1894 ()10. maaliskuuta 1845 PietarissaMaria Fjodorovna9. marraskuuta 1866 – 1. marraskuuta 1894 JaltassaAleksanteri II:n poika 100px Nikolai II1. marraskuuta 1894 – 15. maaliskuuta 1917 (), syöstiin vallasta6. toukokuuta 1868Tsarskoje SelossaAleksandra Fjodorovna26. marraskuuta 1894 – 17. heinäkuuta 1918 (murhattu)JekaterinburgissaAleksanteri III:n poika

Venäjän pääministeri

Helmikuun vallankumouksessa kukistuneen keisarivallan jälkeen, ennen Suomen itsenäistymistä Suomenkin muodollisesti korkein johtaja oli Venäjän väliaikaisen hallituksen pääministeri.

PääministeriVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutPuoluetausta99px Georgi Lvov15. maaliskuuta 1917 – 21. heinäkuuta 1917 ()2. marraskuuta 1861 Dresdenissä, SaksassaJulija Aleksejevna BobrinskajaPariisissa, RanskassaPerustuslaillisdemokraattinen puolue99pxAleksandr Kerenski21. heinäkuuta 1917 – 7. marraskuuta 1917 ()2. toukokuuta 1881 SimbirskissaOlga Lvovna BaranovskajaLydia Ellen (Nelle) TrittonNew York Cityssä, YhdysvalloissaSosialistivallankumouksellinen puolue

Interregnum

Bolševikkien 7. marraskuuta 1917 suorittaman lokakuun vallankumouksen jälkeen Venäjän muodollisesti korkeimpana johtajana toimi kansankomissaarien neuvoston puheenjohtaja yhden päivän ajan, jonka jälkeen muodollisesti korkein asema siirtyi toimintansa aloittaneen yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajalle.Высшие органы государственной власти РСФСР Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898–1991 Suomen viranomaiset eivät tässä vaiheessa tunnustaneet Venäjän neuvostohallintoa eivätkä reagoineet sen päätöksiin.

 Itsenäinen Suomi (1917–)

Lokakuun vallankumouksen yhteydessä eduskunnan puhemiehistö totesi, että Suomi oli joutunut hallitsijattomaan tilaan. Tämän seurauksena eduskunta päätti valita kolmijäsenisen valtionhoitajakunnan mutta se jäi valitsematta poliittisen tilanteen vuoksi. Kompromissiksi 15.11.1917 päätettiin, että korkeinta valtaa käyttää eduskunta.Eduskunta Suomi 80, Tampereen yliopisto Suomi julistautui itsenäiseksi tasavallaksi 6. joulukuuta 1917.Suomen itsenäisyysjulistus Valtionpäämiestä ei tässä yhteydessä nimetty, joten ylintä täytäntöönpanovaltaa käytti senaati, jonka puheenjohtaja oli Pehr Evind Svinhufvud.

Sisällissodan jälkeen toukokuussa 1918 eduskunta valitsi valtionpäämiehen tehtäviä hoitamaan valtionhoitajan. Hallitusmuototaistelussa kuningaskuntaa ja samalla suuntautumista Saksaan kannattaneet kuningasmieliset kansanedustajat valitsivat syksyllä 1918 saksalaisen Hessenin prinssi Friedrich Karlin aiotuksi kuninkaaksi. Tämä kuitenkin luopui hänelle suunnitellusta asemasta Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan ja kuninkuuden ulkopoliittisten edellytysten kadottua. Tämän jälkeen vaihtui valtionhoitaja ja uusi toimenhaltija lopullisesti hyväksyi tasavaltaisen hallitusmuodon eli perustuslain 17. heinäkuuta 1919, jonka jälkeen valtionpäämiehinä ovat toimineet vaalilla valitut tasavallan presidentit.
Valtionhoitaja
ValtionhoitajaVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutPuoluetausta60pxPehr Evind Svinhufvud27. toukokuuta 1918 – 12. joulukuuta 1918 ()15. joulukuuta 1861 SääksmäelläEllen Timgren 1889–1944 LuumäelläNuorsuomalainen Puolue60pxCarl Gustaf Emil Mannerheim12. joulukuuta 1918 – 25. heinäkuuta 1919 ()4. kesäkuuta 1867 AskaisissaAnastasia Arapova 1892–1919Lausannessa, SveitsissäSitoutumaton

Suomen tasavallan presidentti
PresidenttiVallassaSyntynyt Puoliso(t)KuollutPuoluetausta60pxKaarlo Juho Ståhlberg 25. heinäkuuta 1919 – 2. maaliskuuta 1925 ()28. tammikuuta 1865 SuomussalmellaHedvig Wåhlberg 1893–1917Ester Hällström 1920–1950  HelsingissäKansallinen Edistyspuolue60px Lauri Kristian Relander2. maaliskuuta 1925 – 2. maaliskuuta 1931 ()31. toukokuuta 1883 KurkijoellaSigne Österman 1906–1942 HelsingissäMaalaisliitto60pxPehr Evind Svinhufvud2. maaliskuuta 1931 – 1. maaliskuuta 1937 ()15. joulukuuta 1861 SääksmäelläEllen Timgren 1889–1944 LuumäelläKansallinen Kokoomus60px  Kyösti Kallio1. maaliskuuta 1937 – 19. joulukuuta 1940 (), kuoli virassa10. huhtikuuta 1873 YlivieskassaKaisa Nivala 1902–1940 HelsingissäMaalaisliitto60px  Risto Ryti19. joulukuuta 1940 – 1. elokuuta 1944 (), erosi virasta3. helmikuuta 1889 HuittisissaGerda Serlachius 1916–1956   HelsingissäKansallinen Edistyspuolue60pxCarl Gustaf Emil Mannerheim4. elokuuta 1944 – 4. maaliskuuta 1946 (), erosi virasta4. kesäkuuta 1867 AskaisissaAnastasia Arapova 1892–1919 Lausannessa, SveitsissäSitoutumaton60pxJuho Kusti Paasikivi11. maaliskuuta 1946 – 1. maaliskuuta 1956 ()27. marraskuuta 1870 Koski HlssaAnna Forsman 1897–1931Alli Valve 1934–1956 HelsingissäKansallinen Kokoomus60px Urho Kekkonen1. maaliskuuta 1956 – 27. tammikuuta 1982 (), erosi virasta3. syyskuuta 1900 PielavedelläSylvi Uino 1926–1974  HelsingissäMaalaisliitto 60px Mauno Koivisto27. tammikuuta 1982 – 1. maaliskuuta 1994 ()25. marraskuuta 1923 TurussaTellervo Kankaanranta 1952–2017 HelsingissäSuomen Sosialidemokraattinen puolue60px Martti Ahtisaari1. maaliskuuta 1994 – 1. maaliskuuta 2000 ()23. kesäkuuta 1937ViipurissaEeva Hyvärinen 1968–2023HelsingissäSuomen Sosialidemokraattinen puolue60px Tarja Halonen1. maaliskuuta 2000 – 1. maaliskuuta 2012 ()  HelsingissäPentti Arajärvi 2000–Suomen Sosialidemokraattinen puolue60pxSauli Niinistö1. maaliskuuta 2012 – 1. maaliskuuta 2024 ()  SalossaMarja-Leena Alanko 1974–1995Jenni Haukio 2009–Kansallinen Kokoomus60pxAlexander Stubb1. maaliskuuta 2024 – ()  HelsingissäSuzanne Innes-Stubb 1998–Kansallinen Kokoomus

 Lähteet 
 Suomen hallitsijat  päätoimittaja Päiviö Tommila, Porvoo, Weilin+Göös 2001 
 Viitteet 

Luokka:Suomen historia
*
Suomen hallitsijat
hallitsijat