Askola

Askola, aikaisemmin AskulaTietosanakirja, artikkeli Askola, on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita.

Askolan alue edustaa Porvoonjokilaakson vanhaa kulttuuria. Jokilaakson asutus on eteläisen viljelyseudun varhaisina ja Askolan alueella on kumpuilevia ja laajoja viljapeltoja. Askolan alueella on asuttu yhtäjaksoisesti ainakin 10 000 vuoden ajan ja muinaisjäännöksiä on löydetty runsaasti. 

Vakkolankosken kulttuurimaisemassa sijaitsee vanha mylly ja alue on myös kirjailija Johannes Linnankosken nuoruudenseutua.

Askolan naapurikunnat ovat Myrskylä, Mäntsälä, Pornainen, Porvoo ja Pukkila.

 Historia 
pienoiskuva|Askolan kirkko.
pienoiskuva|Askolan kotiseutumuseo sijaitsee entisen lainajyvästön rakennuksessa.
Muinaisjäännösrekisterissä on 235 löytöä Askolan alueelta.Hakuehdot: Askola Muinaisjäännösrekisteri  235 tietuetta NBA rekisteriportaali Kopinkallion kvartsilouhos on valtakunnallisesti merkittävä muinaisjäännös.Kopinkallio Muinaisjäännösrekisteri Maanviljelys on aina ollut tärkeää, ja alue on ollut tiheästi asuttu jo kivikaudella. Aluksi Askolassa harjoitettiin kaskiviljelyä, 1700-luvun kuluessa siirryttiin peltoviljelyyn.

Vaikka Askola sijaitsee lähellä Uudenmaan rannikkoa, 1200-luvulla alkanut ruotsalaisasutus ei juurikaan levinnyt Askolan alueelle aivan kaakkoisimpia kyliä lukuun ottamatta. Keskiajalta lähtien Askola kuului laajaan Porvoon hallintopitäjään.

Askolan seurakunta oli osa Porvoota vuoteen 1639, jolloin siitä tuli kappeliseurakunta. Se itsenäistyi lopullisesti vuonna 1896. Askolan kirkko valmistui vuonna 1799.Askolan kirkko  Askolan Seurakunta

 Maantiede 
Askolan vesialueita ovat Porvoonjoki ja 11 järveä kunnan itäosassa.Askolan luonto ja historia  Askolan 4H Järvistä pinta-alaltaan suurin on Tiiläänjärvi.

Askolassa ei ole Natura-alueita, mutta viisi kallioaluetta on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaiksi. Yhdessä niistä, Kirnukalliossa ovat tunnetut Askolan hiidenkirnut. Porvoonjokilaakson valtakunnallisesti arvokas maisema-alue ulottuu myös Askolan puolelle. Kulttuurimaisemana on suojeltu myös Prestbackan kartano ja Pappilanharjun luonnonsuojelualue.Luonnonsuojelu Askolan kunta

Kylät ja kulmakunnat
Askolassa on 12 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):

 Askolan kylä
 Huuvari
 Juornaankylä
 Korttia
 Monninkylä
 Nalkkila

 Nieto
 Puharonkimaa
 Särkijärvi
 Tiilää
 Vahijärvi
 Vakkola

Taajamat
Vuoden 2020 lopussa Askolassa oli 4 878 asukasta, joista 2 588 asui taajamissa, 2 232 haja-asutusalueilla ja 58:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Askolan taajama-aste on 53,7 %. Askolan taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2020) 1  Askolan kirkonkylä 1 297 2  Monninkylä 1 291

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

 Talous 

Talousalueena Askola kuuluu Porvoon seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 79 428 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi suurin.

Askolassa oli vuonna 2022 yhteensä 1 359 työpaikkaa ja kunnassa asui 2 222 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 33,4 prosenttia. Askolan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 55,4 prosenttia, jalostuksen 34,6 prosenttia ja alkutuotannon 7,6 prosenttia. 

Askolan työpaikkaomavaraisuus on 61,2 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,8 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,7 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Askolassa on 114,4 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Yritykset 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet olivat Konevuori Oy, Askolan Kiinteistöt ja Kallionporaus Arto Soininen.

Pohjoismaiden suurin kanisterintekijä Muovi-Heljanko toimii Askolassa. Se valmistaa suurimman osan Suomessa myydyistä muovisista viinapulloista ja salaattikastikepulloista.

 Väestö 
 Väestörakenne 
Askola on asukasluvultaan Suomen 175. suurin kunta. Askolan asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 4 703 asukasta, mikä on 0,3 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Askolan väkiluku kasvoi 1990-luvun puolivälistä aina 2010-luvun puoliväliin saakka, minkä jälkeen väkiluku on laskenut. Askolan väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 64,9 prosenttia, mikä on noin 13 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Askolan väestöstä on 16,1 prosenttia. Työikäisiä Askolassa on 65,7 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 18,1 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Askolassa oli vuonna 2021 yhteensä 154 eli 3,2 prosenttia kunnan asukkaista.

 Väestökehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Asuminen 

Askolan suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (82,7 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 15,6 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 1,7 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Askolan asuntokunnista on 34,3 prosenttia eli noin 700 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus on 37,5 prosenttia eli noin 770 asuntokuntaa. Kolmen asukkaan asuntokuntia on 13,4 prosenttia eli noin 275, 4–6 asukkaan asuntokuntia 13,8 prosenttia eli noin 280 ja seitsemän tai useamman asukkaan asuntokuntia 1,0 prosenttia eli noin 20.

 Uskonto 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Askolassa toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Askolan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Askolan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/helsingin-ortodoksinen-seurakunta 

 Palvelut 
pienoiskuva|Askolan lukio Monninkylässä.
Askolassa on neljä alakoulua (Juornaankylässä, Kirkonkylässä, Monninkylässä ja Särkijärvellä), yksi yläkoulu (Askolan koulu) ja yksi lukio (Askolan lukio) sekä yksi ammattikoulu (Careeria, Askolan toimipiste). Yläkoulu ja lukio saa oppilaita myös naapurikunta Pukkilasta, jossa ei ole omaa alakoulun jälkeistä kouluopetusta.

Askolan kirjasto toimii kuudessa paikassa: kirkonkylässä, Monninkylässä ja neljällä koululla.Askolan kirjastopisteet Askolan kunta

Julkista terveydenhoitoa tarjotaan muun muassa Askolan terveyskeskuksessa.Lääkärin tai hoitajan vastaanotto - Ajanvaraus  suomi.fi, viitattu 2.8.2020

Askolassa on vain kaksi Sale -ruokakauppaa, joista toinen sijaitsee kirkonkylässä ja toinen Monninkylässä. Paikalliset ovat myös toivoneet kuntaan kolmatta ruokakauppaa joltakin kilpailevalta ketjulta.Tarvitseeko Askola kolmannen ruokakaupan? - Itäväylä

Liikenne
Askolan kautta kulkee Porvoon ja Mäntsälän välinen kantatie 55.

Etäisyyksiä Askolasta
 Helsinki 70 km
 Hyvinkää 45 km
 Järvenpää 30 km
 Lahti 65 km
 Porvoo 20 km

 Kulttuuri 
 Murre 
Askolan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Askolan murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Porvoon ryhmään. Askolan murteessa on tyypillisten hämäläispiirteiden lisäksi vaikutteita lounais- ja kaakkoismurteista. Puheen nopeassa rytmissä on vaikutteita läheisten ruotsin murteiden ja satamakaupungissa kuultujen muiden kielten rytmistä.

 Nähtävyyksiä 
 Askolan hiidenkirnutMaailman ja Suomen Suuratlas, sivu 259, WSOY, Instituto Geografico Agostini, Novara, Igda, 1985, 
 Johannes Linnankosken nuoruudenkoti
 Ala-Koskipää 1750-luvulta
 Askolan kotiseutumuseo
 Askolan kirkko
 Prestbackan maatila- ja apteekkikokoelma, Prästbackan kartano
 Byändan (Kylänpään) kartano
 Dampbackan (Tampin) kartano
 Korttian hiidenkirnut
 Käpykylän kartano
 Vanhakartano Korttialla
 Uusikartano Korttialla
 Tiilään kartano

 Ruokakulttuuri 
Askola kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Askolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa, veskunakräämi eli luumukreemi sekä kuoritusta maidosta tehty kattilajuusto.Kolmonen, Jaakko. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 50. Helsinki: Patakolmonen 1988

 Virkistys 
Askolan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Askolan alueen kohteita ovat muun muassa Askolan hiidenkirnut sekä Kylänpäänjärven lintutorni.

 Hallinto ja politiikka 
Askola kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin ja sen kunnanvaltuustossa on 23 kunnanvaltuutettua. Kaudella 2025–2029 kokoomuksella on yhdeksän paikkaa, SDP:llä neljä, keskustalla kolme, perussuomalaisilla kolme, vasemmistoliitolla kaksi, RKP:llä yksi ja vihreillä yksi.

Askolan kunnanjohtaja 2020–2021 oli Teemu Kejonen. Hän kuoli tammikuussa 2021. Maaliskuussa 2021 hänen seuraajakseen valittiin Ilari Soosalu. Soosalu valittiin Haminan kaupunginjohtajaksi joulukuussa 2022. Kesäkuussa 2023 Askolan kunnanjohtajaksi valittiin Annu Räsänen.

 Tunnettuja asukkaita 
Kulttuuri ja viihde
 Johanna Rantsi (s. 1983), iskelmälaulaja
 Hjalmar Kahrila (ent. Karlsson) (1907–1981), kuvataiteilija
 Katri Helena (s. 1945), iskelmälaulaja
 Johannes Linnankoski (1869–1913), kirjailija
 Olli-Matti Oinonen (s. 1953), ohjaaja-näyttelijä
 Alli Saarentaus-Salo (1907–1994), opettaja ja kirjailija

Urheilu
 Aatu Kangasniemi (s. 2006), moukarinheittäjä ja kuulantyöntäjä
 Oskari Kumpu (1889–1935), painija ja puna-armeijan upseeri
 Christian Heljanko (s. 1997), jääkiekkomaalivahti

Yhteiskunta ja politiikka
 Juho Laakso (1854–1915), kansanedustaja (SDP)

 Kirjallisuutta 
 Heikki Laurinmäki: Askolan historia 1, Askolan kunta, 1957
 Leevi Mäittälä: Askolan historia 2, Askolan kunta, 1986 
 Pekka Peltola: Tavallisia ihmisiä, Helsinki Tammi, 1970
 R. Hausen, Anteckningar om Askola kapellkyrka (Finska Vetenskaps-Societetens Bidrag 44)

 Katso myös 
 Luettelo Askolan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 Askolan kunnan verkkosivut
 Tilastokeskus – Askolan avainluvut
Suomen Sukututkimusseura: Tietoja seurakunnista 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit