Jokioinen

Jokioinen () on Suomen kunta, joka sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa suunnilleen keskellä Helsingin, Turun ja Tampereen muodostamaa kolmiota. Kunnassa on  asukasta, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä.

Jokioisilta itään on Forssan kaupunki, jonka keskustaan on matkaa noin yhdeksän kilometriä. Muita naapurikuntia ovat Tammela, Somero, Ypäjä ja Humppila.

Maantiede

Jokioinen on osa Forssan seutukuntaa ja työssäkäyntialuetta ja luetaan perinteisesti myös osaksi Lounais-Hämettä yhdessä Forssan seutukunnan kuntien ja näihin pohjoisessa ja etelässä rajoittuvien Urjalan ja Someron kanssa.

Luonnonympäristöltään Jokioinen on vähäjärvistä viljelymaisemaa, jota hallitsevat laajat, pelloksi raivatut savikot ja paikoin näiden väliin jäävät kalliosydämiset moreeniselänteet. Noin puolet Jokioisten pinta-alasta on metsää ja puolet peltoa. Kunnan keskiosissa vaihtelua maisemaan tuo Humppilasta Tammelaan jatkuva harjujakso, johon Jokioisissa kuuluu Kirmunharju Rehtijärven rannalla.

Jokioisten keskeisin vesistö on kunnan ja sen keskustaajaman halki virtaava Loimijoki. Pienempiä vesiä ovat Loimijokeen pohjoisesta laskeva Jänhijoki ja siihen laskeva Rehtijärvi. Etelästä Loimijokeen laskee Tammelan Torronsuosta alkunsa saava Haapajoki, jonka valuma-alueella ei ole järviä. Pohjoisessa Jokioisten ja Forssan rajajokena virtaa Forssan Koijärvestä alkunsa saava Loimijoen sivujoki Kojonjoki, joka laskee Loimijokeen Alastarolla Loimaalla. Toinen Jokioisten järvistä on Kojonjokeen laskeva Kiipunjärvi Kiipun kylässä Jokioisten ja Humppilan rajalla.

Liikenne
Jokioisten kautta kulkevat valtatiet 2 ja 10, ja Jokioinen on kantatie 52:n toinen päätepiste. Jokioisten kautta on kulkenut myös vuonna 1899 liikenteelle avattu Jokioisten rautatie, Humppilan ja Forssan välinen kapearaiteinen rautatie. Henkilöliikenne radalla lopetettiin vuonna 1954 ja tavaraliikenne vuonna 1974, minkä jälkeen purettiin rataosat Humppilasta Minkiölle ja Jokioisilta Forssaan. Vuonna 1978 aloitettiin museojunaliikenne Jokioisten ja Minkiön välillä, ja myöhemmin on rakennettu uudelleen osuus Minkiöltä Humppilaan.Bergström, Matti; Einola, Erkki & Kilpiö, Olavi (toim.): Kapeat kiskot, s. 41–68. Jokioisten Museorautatie, Rautatiemuseo ja Veturimuseo, 1993. .

Etäisyyksiä Jokioisista
Forssa 7 km
Helsinki 110 km
Hämeenlinna 60 km
Loimaa 30 km
Pori 125 km
Salo 60 km
Somero 25 km
Tampere 90 km
Turku 80 km

Historia
Pysyvä asutus vakiintui Jokioisilla 1300-luvulla. Tämä väestö tuli todennäköisesti Loimijoen kautta Satakunnasta. Tiivis kyläasutus syntyi vasta 1500-luvulla sarkajaon myötä. Tyypillinen jokioislainen kylä oli rakennettu joenvarsisavikolle, peltojen viereen, hiukan ylävälle maalle.

Jokioisten historia liittyy kiinteästi Jokioisten kartanon historiaan. Jokioisten ensimmäinen läänitys tapahtui 11. elokuuta 1565, jolloin Erik XIV lahjoitti Klaus Hornille Jokioisten neljänneskunnan veroineen. Kartanon kasvaessa alueesta tuli lopulta pinta-alaltaan Suomen suurin läänitys, Jokilääni.

1700-luvun lopulla Jokioisten kartanoa hoiti Ernst Gustaf von Willebrand, joka myöhemmin myös lunasti kartanon itselleen. Hänen aikanaan kartano sai nykyisen päärakennuksensa ja hän myös aloitti Jokioisten teollistamisen perustamalla Jokioisiin verkatehtaan vuonna 1796. Vuonna 1804 hän perusti Jokioisiin kankirautapajan. Ruotsalainen tehtailija Axel Wilhelm Wahren vuokrasi verkatehtaan 1830-luvulla ja uudisti sen perin pohjin. Wahren ehti olla Jokioisilla kymmenkunta vuotta. Hän riitautui kartanon kanssa ja siirtyi Loimijokivartta yläjuoksulle päin, Forssaan.

Eri vaiheiden ja omistussuhteiden jälkeen Jokioisten kartano tuli vuonna 1907 Suomen rikkaimman miehen, Alfred Kordelinin omistukseen. Kordelin murhattiin Mommilassa marraskuussa 1917. Koska Kordelinilla ei ollut perillisiä, kartano siirtyi valtion omistukseen sisällissodan jälkeen elokuussa 1918, jolloin se oli edelleen yksi Suomen suurimmista tiloista, käsittäen yli 32 000 hehtaaria.

1920-luvun alussa kartanon siirryttyä valtion haltuun Jokioisilla toimitettiin mittava maareformi, jolla torpparit, lampuotit, mäkitupalaiset, sukuoikeus- ja verorälssitilat saivat maansa omistukseensa. Kauppakirjojen allekirjoitettiin Jokioisten kartanossa 3. tammikuuta 1921.

Jokioisten kartanon mailla sijainneessa torpassa syntyi Suomen huomattavimpiin naispoliitikoihin kuuluva Miina Sillanpää. Hänen syntymäkotinsa paikalla on muistokivi.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Jokioisissa oli 5 286 asukasta, joista 3 208 asui taajamissa, 2 050 haja-asutusalueilla ja 28:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Jokioisten taajama-aste on 61,0 %. Jokioisten taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Jokioisten keskustaajama ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Forssan keskustaajaman kanssa, josta tämän kunnan alueella asui vuoden 2017 lopussa 3 208 asukasta. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Vaulammi lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.

Seurakunnat
Suomen evankelisluterilaiseen kirkkoon kuuluva Jokioisten seurakunta perustettiin Tammelan seurakuntaan kuuluneena kappeliseurakuntana vuonna 1631. Itsenäiseksi seurakunnaksi se tuli vuonna 1893. Vuoden 2026 alussa se yhdistetään Humppilan ja Ypäjän seurakuntien kanssa Jokiläänin seurakunnaksi.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Jokioisten alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Elinkeinot
Jokioisten elinkeinorakenne jakautuu palveluihin (64,9 %), jalostukseen (23,3 %) ja maa- metsätalouteen (9,6 %).

Jokioisilla sijaitsee Tyrinselän tuulivoimapuiston neljä sähköntuotantonsa vuonna 2016 aloittanutta tuulivoimalaa.https://www.megatuuli.fi/hankkeet

 Suurimmat työnantajat 
pienoiskuva|280px|Yksi Luonnonvarakeskus Luken rakennuksista Jokioisilla. Rakennus kuului Lukeen yhdistettyyn Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskukseen MMT:hen.
Suurimmat työnantajat Jokioisten kunnan mukaan: 
 Luonnonvarakeskus (Luke): 318
Jokioisten kunta: 173 (vakinaiset)
Jokioisten Leipä Oy: 115
Boreal Kasvinjalostus Oy: 74
Jokioisten Maanrakennus Oy: 50
Pita Factory: 10

Kylät ja kulmakunnat

 Haapaniemi
 Jokioinen
 Jänhijoki
 Kiipu
 Latovainio
 Minkiö

 Niemi
 Pellilä
 Rehtijärvi
 Vaulammi

Kulmakuntia Jokioisilla ovat Lammi, Minkiön asema, Murronkulma, Ojainen ja Saari.

Koulutus

Jokioisilla on Miinan koulu (ent. Keskustan ala-aste) ja Paanan koulu (entinen Jokioisten yläaste, aiemmin Jokioisten-Humppilan yläaste). Aiemmin kunnassa ovat toimineet Vaulammin, Kiipun, Kalakosken ja Kuuman koulut. Kalakosken entiselle koululle on suunniteltu aloitettavan vapaa-aikatoimen tapahtumia.

Jokioisilla toimii Jokiläänin kansalaisopisto, jonka omistaa Jokioisten kunta yhdessä Humppilan ja Ypäjän kanssa.

Nähtävää
 Jokioisten kartano
 Jokioisten kirkko, Suomen vanhimpiin kuuluva puukirkko vuodelta 1631
 Jokioisten Museorautatie ja Kapearaidemuseo
 Maatalouden esittelypuisto Elonkierto
 Wendlan puutarha

Tunnettuja Jokioisilla syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä
 Karl Fazer, kauppaneuvos, tehtailija
 Mauno Jalanka, kauppaneuvos
 Jaakko Loukkola, näyttelijä, muusikko ja ohjaaja
 Anneli Saaristo, laulaja, näyttelijä
 Miina Sillanpää, kansanedustaja, ministeri
 Axel Wilhelm Wahren, teollisuuspatruuna
 Ernst Gustaf von Willebrand, kenraali, maaherra, kartanonomistaja
 Arja Virta, professori

 Kulttuuri 
 Murre 
Jokioisten alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Jokioisten murre kuuluu Tammelan alaryhmään.

 Ruokakulttuuri 
Jokioisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla siansivusta kääritty ja uunissa paistettu kylkirulla ja uuniperunat sekä ohrapuuro.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 68. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Virkistys 
Jokioisten alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Jokioisten alueen luontoreittejä ovat Jokioisten kartanopolku, Puistopolku ja Elonkierto.

Muuta
Minkiön kylässä toimii Emmaus-ryhmä.

Jokioisten ystävyyskaupunkeina ovat olleet Virossa sijaitsevat Narva vuodesta 1989 ja Suure-Jaani vuodesta 1996 alkaen.

 Katso myös 
 Luettelo Jokioisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 



 Viitteet 

Kirjallisuutta


 Aiheesta muualla 

 Jokioisten kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Jokioisten avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit