Kurikka

Kurikka on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kurikan väkiluku on  () ja pinta-ala  km² (), josta  km² maata ja  km² sisävesiä.

Jurvan kunta liittyi Kurikkaan vuoden 2009 alussa, Jalasjärvi vuoden 2016 alussa. Kurikka on kuntaliitosten johdosta nykyään pinta-alaltaan Etelä-Pohjanmaan maakunnan suurin ja väkiluvultaan toiseksi suurin kaupunki. Kurikka on myös Suomen suurin maatalouspitäjä maatalouden tuloilla mitattuna.

 Historia 
pienoiskuva|pysty|vasen|Kurikan kappelin perustamisasiakirja vuodelta 1672, jossa kerrotaan, että Kurikka-niminen kappeli perustettiin 22. huhtikuuta 1672.
170px|pienoiskuva|Kurikan vaakuna vuosina 1951–2008.
Kurikan asutuksesta on kirjallisia todisteita 1540-luvulta lähtien. Kun olosuhteet kehittyivät Suomessa, alkoi Kurikassakin teollistuminen 1900-luvun alussa metalli- ja puuteollisuuden saroilla. Kurikan kappeli perustettiin 1672. Kunta itsenäistyi Ilmajoesta vuonna 1868; se sai kauppalanoikeudet vuonna 1966 ja kaupunki siitä tuli vuonna 1977.

Kurikka kuului aluksi Isonkyrön seurakuntaan. Sitten siitä tuli vuonna 1516 perustettuun Ilmajoen kappeliin kuulunut saarnahuonekunta. Vuonna 1672 kappeliksi muuttunut Kurikka sai nimensä seudun keskustan kohdalla Kyrönjoen itärannalle asutetuista Kurikan taloista, joista ensimmäinen on rakennettu viimeistään 1400-luvulla (Antti Kurikka 1480). Kurikan ensimmäinen asukas tuli erämetsilleen Lempäälästä tai Pirkkalasta, jossa Kurikan talo on ollut jo aikaisemmin. Muistona siitä on edelleen Pirkkalassa oleva Kurikan kunnanosa. Kurikan kirkkoa vastapäätä, toisella puolen jokea, on vieläkin vanhin jäljellä oleva näistä Kurikan kantataloista, Wähä-Kurikka (nykyinen Rinta-Kurikka). Se seisoo edelleen samalla paikalla, korkealla jokitörmällä Kurikanlahden (Meijerinlampi) yläpuolella. Talon vanhimmat kellariosat ovat jopa 1400-1500 luvulta. Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf on matkapäiväkirjansa mukaan viettänyt talossa seurueineen yönsä 1626 talvella matkallaan Pohjanlahden ympäri Tukholmaan. (Upsalan yliopiston kirjasto. Kuninkaan matkapäiväkirja. Elarsin kokoelmat)

 Maantiede 
Kurikan naapurikunnat ovat Ilmajoki, Karvia, Kauhajoki, Kihniö, Laihia, Maalahti, Närpiö, Parkano, Seinäjoki ja Teuva.

Kurikan korkein kohta on heti keskustan länsipuolella sijaitseva Lehtivuori, joka on 196 metriä merenpinnan yläpuolella. Vieressä oleva Pikku Lehtivuorikin on 191 m korkea.

 Luonto 
Kurikan Natura-kohteita ovat liito-oravistaan tunnetut Metsäkylän metsä ja Isokorpi, Pitkämönluoman ja Pässilänvuoren lehtoalueet, sekä soidensuojeluohjelman parissa olevat Levaneva, Haukilamminneva, Iso Kakkurinneva, Kurpanneva ja Mustasaarenneva.

 Vesistöt 
Kurikan kaupungin alueella on kaikkiaan 34 järveä, joista suurimmat ovat Kivi- ja Levalammen tekojärvi, Liikapuron tekojärvi ja Iso Madesjärvi.

Kurikasta vuonna 2010 löytynyt pohjavesialue on Suomen suurin ja on kooltaan noin 250 neliökilometriä. Sen tutkiminen aloitettiin 2014. Siitä on suunniteltu veden ottoa Kurikalle ja Vaasalle, joka saa käyttöveden pintavesistä.

 Kylät 
Helsingin Sanomat teki joulukuussa 2017 jutun Suomen maaseudun katoavista kylistä. Siinä kerrottiin, että Kurikasta oli muuttoliikkeen myötä kadonnut nykykunnista eniten kyliä vuoden 1990 jälkeen, peräti 22. Jutun pohjana olevissa Suomen ympäristökeskuksen arvioissa kyläksi oli laskettu melko tiiviisti rakennettu alue, jossa asuu vakituisesti 20–200 asukasta.

Jalasjärven alue
Ahonkylä, Alavalli, Hirvijärvi, Ilvesjoki, Jokipii, Keskikylä, kirkonkylä, Koskue, Luopajärvi, Sikakylä, Taivalmaa ja Ylivalli.

Jurvan alue
Harjunkylä, Jyrynkylä, Järvenpää, Kentta, Kesti, kirkonkylä, Koskimäki, Metsäkylä, Niemenkylä, Närvijoki, Rannankylä, Sarvijoki, Tainuskylä ja Tupenkylä.

Kurikan alue
Hakuni, Juonenkylä, Kakkuri, Kamppi, kirkonkylä, Korvenkylä, Kurikankylä, Laulaja, Levi, Lohiluoma, Luomainkylä, Luopa, Lusankylä, Mieto, Myllykylä, Oppaanmäki, Panttila, Pitkämönkylä, Polvenkylä, Saarenkylä, Salonkylä, Syväojankylä, Säntti, Tuiskula, Varpahaiskylä ja Viitala.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kurikassa oli 21 203 asukasta, joista 13 296 asui taajamissa, 7 814 haja-asutusalueilla ja 93:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kurikan taajama-aste on 63,0 %. Kurikan taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken.

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2023) 1  Ilmajoki-Kurikka* 6 643 (Kurikan alueella)13 076 (yhteensä) 2  Jalasjärven kirkonkylä 3 213 3  Jurvan kirkonkylä 1 699 4  Jokipii 247 5  Luopa 229 6  Niemenkylä 219 7  Kakkuri 207

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kurikan keskustaajama on kasvanut yhteen Ilmajoen kirkonkylän ja Koskenkorvan kanssa. Ilmajoki-Kurikan taajamassa on yhteensä 13 503 asukasta ja sen pinta-ala on 55,89 neliökilometriä.

 Väestö 

Kurikan asukasluku on yhteensä  asukasta. Nykyisen Kurikan alueen asukasluku pysytteli yli 27 000 asukkaassa läpi 1980-luvun ja laski maltillisesti 1990-luvun puoliväliin saakka, minkä jälkeen asukasluku on kääntynyt selvempään laskuun. Kurikassa on toteutettu kaksi kuntaliitosta. Jurva liittyi Kurikkaan vuoden 2009 alusta ja Jalasjärvi vuoden 2016 alusta. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Kurikan väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa.

Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Kurikan asukasluku jatkaa laskua. Väestöennusteen mukaan Kurikan väkiluku olisi vuonna 2030 noin 18 043 asukasta, vuonna 2035 noin 16 980 asukasta, vuonna 2040 noin 16 129 asukasta ja vuonna 2045 noin 15 490 asukasta.

 Asuminen 

Kurikan suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kaupungin asuntokunnista (71,8 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 19,5 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 8,7 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Kurikan asuntokunnista on 41,4 prosenttia eli noin 3 900 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus on 35,8 prosenttia eli noin 3 350 asuntokuntaa. Kolmen asukkaan asuntokuntia on 10,3 prosenttia eli noin 960, 4–6 asukkaan asuntokuntia 12,1 prosenttia eli noin 1 130 ja seitsemän tai useamman asukkaan asuntokuntia 0,4 prosenttia eli noin 35.

 Kieli ja etnisyys 
Kurikka on pääsääntöisesti suomenkielinen kaupunki. Vuoden  lopussa Kurikan väestöstä enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu suomea ja  prosenttia puhuu ruotsia. Vieraskielisten osuus väestöstä on  prosenttia.

Kurikassa asui vuoden 2023 lopussa 521 ulkomaan kansalaista, mikä on 2,6 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on ukrainalaiset, joita asuu Kurikassa 200 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat virolaiset (77) ja thaimaalaiset (35).

 Uskonto 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kurikassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kurikan seurakunta
 Jalasjärven kappeliseurakunta
 Jurvan kappeliseurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kurikan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/vaasan-ortodoksinen-seurakunta 

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kurikassa toimii Jurvan helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kurikassa toimii Jalasjärven helluntaiseurakunta ja Kurikan Kotiseurakunta.

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kurikan kaupungin nykyisellä alueella.
 Jalasjärven seurakunta (liitetty Kurikan seurakuntaan 2016)
 Jurvan seurakunta (liitetty Kurikan seurakuntaan 2009)

 Talous 

Talousalueena Kurikka kuuluu Seinäjoen seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 39 715 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 32. suurin.

Kurikassa oli vuonna 2022 yhteensä 6 865 työpaikkaa ja kaupungissa asui 7 768 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 64,8 prosenttia. Kurikan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 56,6 prosenttia, jalostuksen 31,1 prosenttia ja alkutuotannon 11,2 prosenttia.

Kaupungin työpaikkaomavaraisuus on 88,4 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 76,8 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,4 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kurikassa on 156,1 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Yritykset 
Kurikan kaupungissa toimii noin 2 000 isompaa ja pienempää yritystä, lisäksi maatalousyrittäjiä on lähes 800. Kurikka on maan suurimpia maidon- ja naudanlihantuotannossa. Suurin yritys on Jalasjärvellä sijaitseva Juustoportti konserni yli 400:lla työntekijällään ja yli 100 milj. euron liikevaihdollaan.

Muita suuria työllistäjiä ovat esimerkiksi Fortaco Ostrobothnia Oy, Koja Oy Jalasjärven tehdas, Viafin Oy, Relicomp Oy sekä Ejendals Oy. Tunnettuja yrityksiä ovat lisäksi Pramia Oy, Pohjanmaan Kaluste, EJ Hiipakka Oy, Jokipiin Pellava Oy sekä Lennol Oy. 

 Julkistalous 
Kurikan kaupunki omistaa noin 4,7 miljoonaa Nesteen osaketta . Kurikan kaupunki omistaa myös noin 6,2 miljoonaa Fortumin osaketta (tieto 4.7.2021). Heinäkuussa 2021 osakkeiden arvo oli yhteensä hieman yli 388 miljoonaa euroa. Syyskuussa 2024 Kurikan kaupunginhallituksen puheenjohtaja Olavi Kandolin kertoi, että kaupungin omistamat osakkeet ovat tuottaneet yli 100 miljoonan euron edestä osinkotuloja viimeisen 10 vuoden aikana. Osinkotulojen avulla kaupunkiin on saatu muun muassa 3,5 prosenttiyksikköä matalampi kunnallisverotus (kuin ilman osinkotuloja) sekä ilmainen varhaiskasvatus.

 Liikenne 
pienoiskuva|Kurikan kylät ja päätiet vuoden 2016 alusta.
Kurikka sijaitsee liikenteellisesti hyvässä paikassa: Kurikasta on hyvät tieyhteydet muun muassa Seinäjoelle, Vaasaan ja Tampereelle. Kaupungin läpi kulkee Eurooppatie E12 (Valtatie 3) Helsingistä Vaasaan ja kantatie 67 Seinäjoelta Kaskisiin. Kurikan länsipäässä Sarvijoella, kaupungin rajaa hipoen kulkee myös Eurooppatie E8 (Valtatie 8) Turusta Ouluun. Lisäksi Suupohjan rata Seinäjoelta Kaskisiin kulkee kaupungin läpi. Nykyään radalla on vain tavaraliikennettä, henkilöliikenne loppui vuonna 1968. Lähimmät henkilöliikenteen rautatieasemat Kurikasta ovat Seinäjoki ja Parkano.

 23px Helsinkiin 346 km
 23px Tampereelle 169 km
 23px Turkuun 275 km
 23px Ouluun 357 km

 23px Lahteen 294 km
 23px Kuopioon 340 km
 23px Jyväskylään 214 km
 23px Poriin 153 km

 23px Vaasaan 76 km
 23px Seinäjoelle 32 km
 23px Lapualle 57 km

 Kulttuuri 
 Ruoka 
Kurikan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla perunakropsu eli perunataikinasta tehty pannukakku. Perinne elää myös tunnetussa sanonnassa ”Kurikasta kotoosin ja kropsua eväsnä”.

 Tapahtumat 
Vuodesta 1998 Kurikassa on järjestetty Haku päällä -nimistä vuosittaista ”heilanhakufestivaalia”. Toinen pitkään jatkunut tapahtuma on paikallisten huonekaluvalmistajien tuotantoa esittelevät Mööpeli-messut.

Evankelisen herätysliikkeen evankeliumijuhla järjestettiin Kurikassa vuonna 1975 ja kansanmusiikkitapahtuma Eteläpohjalaiset Spelit 1979.

 Nähtävyydet 

 Botniaring, moottorirata Jurvassa
 Legenda, Juha Miedon patsas 
 Elokuvateatteri Jalasjärven Kino
 Elokuvateatteri Kurikan Kino
 Elomaan pelimannitupa
 Hakunin kotieläintila
 Iso-Ojan perinnetalo
 Jurvan kirkko
 Jurvan liikuntahalli
 Jurvan museo

 Jurvan puuseppämuseo
 Jyllinkosken sähköpuisto
 Keramiikkapaja ja -putiikki Ari Markkola
 Kurikka Golf
 Kurikan jäähalli
 Kurikan keilahalli
 Kurikan kirjasto
 Kurikan kirkko
 Kurikan museo ja kotiseututalo
 Kurikan urheilukenttä

 Kusikivi
 Liikennepuisto
 Loukajanvuoren näköalatorni ja kota
 Meijerin lampi
 Monnari eli monitoimitalo
 Muistomerkkiveturi Risto
 Pitkämön uimaranta
 Uimahalli Molskis

 Luontoreitit 
 Jyllinkosken lehtomaasto
 Nuijapolku (Tuiskula – Varpahaiskylä)
 Samuli Paulaharjun polku (Kampinkylä)
 Korven Jotos (Korvenkylä – Hakuni)
 Kurjen kierros (Rajavuori – Levaneva – Pässilä -reitistö)
 Suopolku (Niinistö)
 Sällinpolku (Jurva)
 Pahkapolku (Viitalankylä)
 Ketunlenkki (keskusta)
 Autionmaan luontopolut (Paulapieksut)
 Pohjoisen Suupohjan reitistöt

 Urheilu 

Kurikassa toimii Kurikan Ryhti, jonka lajeina ovat ampumahiihto, hiihto, jalkapallo, jousiammunta, jääkiekko, kamppailu-urheilu, lentopallo, salibandy, sulkapallo, uinti ja yleisurheilu. Lisäksi Rasti-Kurikka on menestynyt suunnistusseura. Kurikan Seibukan on menestynyt judoseura. Kurikassa on myös urheiluseura Kurikan Visa, jonka toiminta keskittyy pääasiassa shakkiin, tikanheittoon ja lentopalloon. Kurikan punttiklubi on menestynyt painonnostoon keskittynyt seura. Kurikassa on jäähalli, uimahalli, tennishalli ja urheilukeskus, jossa ovat yleisurheilukenttä, pesä- ja jalkapallokenttä, tenniskenttä, kuntorata ja hiekkatekonurmikenttä. Kurikassa on myös monitoimikeskus, Monnari, jossa voi harrastaa normaalien sisäurheilulajien lisäksi jousiammuntaa. Lisäksi löytyy erillinen seurojen ylläpitämä painonnosto- ja kamppailusali. Jurvan puolella on liikuntahalli ja siinä kuntosali.

 Hallinto ja politiikka 
 Hallinto 
Jalasjärven liityttyä Kurikkaan vuoden 2016 alusta kuntien kaksi valtuustoa yhdistyivät väliaikaiseksi valtuustoksi seuraaviin vaaleihin saakka.Kurikan ja Jalasjärven liitoksessa vielä soviteltavaa, Yle uutiset 14.8.2014 Yhdistyneessä valtuustossa paikkoja oli kaikkiaan 78 ja ne jakautuvat seuraavasti: keskusta 33, kokoomus 19, perussuomalaiset 14, SDP 8, vasemmistoliitto 3 sekä kristillisdemokraatit 1.Luottamuselimet

Kuntavaaleissa 2021 jakautuivat 43 paikkaa kaupunginvaltuustossa seuraavasti: keskusta 17 paikkaa (-2 verraten vuoden 2017 kuntavaaleihin), kokoomus 11 paikkaa (+1), perussuomalaiset kahdeksan paikkaa (+4), SDP neljä paikkaa (-1), vihreät yhden paikan (-1), kristillisdemokraatit yhden paikan (-1) ja vasemmistoliitto yhden paikan (-).

Kaupunginjohtajana toimii Anna-Kaisa Pusa.

 Politiikka 
Annetut äänet vuosien 2017 ja 2021 kuntavaaleissa Kurikan ja Jalasjärven kuntaliitoksen jälkeen.https://vaalit.yle.fi/tulospalvelu/kv2017/vaalipiiri/10/kunta/301 (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)

 Vuosi KESK KOK PS SDP KD VIHR VAS Johto Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % 2017 4 736 42,0 2 472 21,9 1 094 9,7 1 456 12,9 531 4,7 505 4,5 480 4,3 20,12021 a3 62137,32 35524,21 75118,09669,94014,13723,82342,4 13,1Huomiot

 a Keskusta ja RKP vaaliliitossa vuoden 2021 kuntavaaleissa.

 Merkittäviä henkilöitä 

 Kuvat 

 Ystävyyskunnat 
pienoiskuva|pysty=0.6|Kurikka ennen vuotta 2009.
  Ockelbon kunta, Ruotsi
  Melhus, Norja
  Pärnun kaupunki, Viro
  Sauga, Viro

 Katso myös 
 Luettelo Kurikan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
pienoiskuva|pysty|Kuriskasta – Från Kuricka.

 Lähteet 
 Ville Luho ja Osmo Rinta-Tassi, Kurikan historia i. Esihistoriasta Suomen sotaan. Kurikan kaupunki 1980.
 Osmo Rinta-Tassi, Kurikan historia II, osa 1. Kappelista kauppalaksi, vuodesta 1809 vuoteen 1965. Kurikan kaupunki 2003.
 Osmo Rinta-Tassi, Kurikan historia II, osa 2. Kappelista kauppalaksi, vuodesta 1809 vuoteen 1965. Kurikan kaupunki 2004.
 Kurikan kappelin historia 1672-1794
 Kurikan keskustan kartta vuodelta 1847
 Lähde

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Kurikan kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus – Kurikan avainluvut
 Kurikan ja Jurvan kansalaissivusto 
 Kurikka-Seura
 Häähypyt Kurikassa 1947, Ylen Elävä arkisto

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit