Nakkila

Nakkila (vanh. ) on Satakunnan maakunnassa sijaitseva kunta. Nakkilan kirkonkylä sijaitsee Kokemäenjoen varrella, noin 20 kilometrin päässä Porista. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

Nakkila on ollut itsenäinen kunta vuodesta 1861 lähtien, jolloin se erosi Ulvilasta. 1960-luvulla osa Nakkilasta (Lattomeri) liitettiin Poriin. Nakkilan naapurikunnat ovat Eura, Eurajoki, Harjavalta, Pori ja Ulvila. Entisiä  naapurikuntia ovat Kiukainen, Kullaa ja Luvia.

Nakkilan vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1951.Mitä-Missä-Milloin 1980, s. 166. Otava 1979, Helsinki.

Historia
Lammaisten kosket nousivat maankohoamisen seurauksena merestä 1500 eaa. alkaen ja Kokemäenjoen suisto syntyi koskena alapuolelle alavalle peltotasangolle 500 eaa. lähtien. Nakkilan keskustan seutu oli kuivaa maata jo ajanlaskun alussa, jolloin joenranta-asutus kävi mahdolliseksi.Virkkala, Kalevi: Kokemäenjoki geologis-historiallisen kehityksen valossa, 1946

Nakkilan Kalomäeltä löydettiin harvinainen arkeologinen hautakokonaisuus, joka ajoittuu vanhemmalle roomalaiselle rautakaudelle (0–200 jaa.). Löydön tekivät metallinetsinharrastajat, jotka ilmoittivat asiasta museolle. Kaivauksissa paljastui muun muassa torvipäinen kaularengas, solki, puukko ja nuolenkärki. Esineet viittaavat laajoihin kauppayhteyksiin itäbalttien ja Keski-Euroopan suuntaan. Hautapaikalta löytyi myös palaneita luunpalasia, joiden radiohiiliajoitus voi antaa lisätietoa vainajasta ja esineiden liikkeistä.

Paikalla on pitkä historia erityisenä paikkana: vanhat kertomukset viittaavat Kalomäkeen pyhänä alueena, jonne on haudattu sotapäällikkö. Kalomäen nimi saattaa liittyä kuolemaan. Löytö on merkittävä, sillä se löytyi metsästä, ei pellolta — näin esineet ovat säilyneet paremmin. Alueella sijaitsevat myös kaksi muuta hautaröykkiötä, joita aiotaan tutkia tulevaisuudessa. Löydöt konservoidaan ja asetetaan näytteille Satakunnan museoon syksyllä.

Nykyisen Nakkilan vaiheilla Kokemäenjoen varrella asuttiin varmasti jo 1300-luvulla. Talon nimi Nakkla, josta kuntakin on nimensä saanut, esiintyy asiakirjoissa 1400-luvulla jo muodossa Nakkila eli ruotsiksi Nackeby. Nimen alkujuurta ei tiedetä varmuudella. Ruotsiin perustuva selitys nojaa nimiin Nacke tai Nackböle, joita esiintyy ruotsalaisilla alueilla. Jos nimen taustalla on suomalainen sana, voidaan käyttää selityksenä sanaa nakka, jolla on tekemistä sepäntöiden kanssa. Nakka tarkoitti vasaraa tai pulttia. 1400-luvuilla esiintyy Vehmaalla ja Paimiossa nimi Nakka, jossa Paimiossa sepäntöitä teki seppä Olli. Satakunnassa talon nimi kirjoitettiin myös muodossa Nakkala.Jaakkola, Jalmari: Ulvilan asutuksen, seurakunnan ja kaupungin synnystä, 1926
 Toinen maailmansota 
Jatkosodan alkuaikoina Järvikylä joutui oudon pommituksen kohteeksi, kun Neuvostoliiton pommikoneet toteuttivat täällä ainoan Satakunnan alueelle kohdistuneen ilmapommituksen. Pommituksen syyksi epäiltiin erehdystä.

 Kulttuuri 
 Murre 
Nakkilan alueella puhutun kielen perustana on Porin murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Nakkilan murre kuuluu Porin ryhmän alasatakuntalaiseen eteläpuoliskoon. Nakkilan murteelle tyypillistä on yleisgeminaation ja k:n heikon asteen edustus.

 Nähtävyyksiä 
Nakkilan nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa vuonna 1937 valmistunut Suomen ensimmäinen funktionalistinen kirkko, sekä Villilän elokuvastudio, josta käytetään joskus lempinimeä ”Suomen Hollywood”. Villilässä on kuvattu osia muun muassa elokuvista Kaksipäisen kotkan varjossa, Sibelius ja FC Venus. Tämän lisäksi Nakkila on tunnettu myös nahkiaispitäjänä. Nakkilan kirkonkylään viitataan joskus puhekielessä sanonnalla ”siin Nakkila kirko vaiheil”. Nakkilan alueella on myös runsaasti arkeologisia muinaismuistoja, joista tärkeimpiä ovat Kiukaisten kulttuurin alue Uotinmäessä, pronssikautiset Selkäkankaan hautaröykkiöt Viikkalassa sekä Rieskaronmäen pronssikautinen asuinpaikka Kivialhossa. Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa
 Kotiseutumuseo
 Juustomeijerimuseo
 Pyssykankaan koulumuseo.

 Teollisuus 
Nakkilan merkittävimpiä teollisuusyrityksiä ovat Nakkila Worksin konepaja sekä Länsi-Suomen Voima Oy:n Harjavallan vesivoimalaitos. Pienimuotoisempaa teollista toimintaa on edustanut puusepänteollisuus, jonka tunnetuimpia tuotteita ovat olleet keinutuolit. Myös Suominen-yhtymän kuitukangastehdasSuominen.fi  (ent. Suomisen nahkatehdasJ.W. Suominen Oy:n historiaa Museoviraston sivulla) on ollut merkittävä työllistäjä, mutta suuri osa tuotannosta on ajettu alas vuoden 2012 loppuun mennessä.

 Koulut 
Nakkilassa toimivia kouluja ovat Kirkonseudun koulu, Nakkilan yhteiskoulu ja lukio, ja Viikkalan koulu.

 Liikenne 
pienoiskuva|oikea|280px|Porintie Nakkilan keskustassa.
Nakkilan tärkein liikenneväylä on Helsingin ja Porin välinen valtatie 2. Myös Tampereen–Porin-rautatie kulkee Nakkilan kautta.

Nakkilan rautatieasema kuuluu vuonna 1895 liikenteelle avatun Porin radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin ja se perustettiin Nakkilan kirkon tuntumaan, Kokemäenjokea seuranneen maantien ja Eurajoen maantien risteykseen. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan pysäkin piirustusten mukaan naapurinsa Harjavallan (myöhemmin Merstolan) aseman tavoin ja sitä laajennettiin myöhemmin kolmeen otteeseen. Henkilöliikenne Nakkilan asemalla lopetettiin vuonna 1983 ja tavaraliikenne vuonna 1999, jolloin myös valmistui uusi Nakkilan junakohtauspaikka kolme kilometriä asemalta Porin suuntaan.Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 127. Helsinki: Karttakeskus, 2010. .

Etäisyyksiä Nakkilasta
 Pori 18 km
 Helsinki 220 km
 Rauma 45 km
 Tampere 110 km
 Turku 135 km

 Ystävyyskaupungit 
 Boksitogorsk, Venäjä
 Hudiksvall, Ruotsi

 Urheilu ja vapaa-aika 
Kokemäenjoessa on Nakkilan alueella useita suosittuja kalastuspaikkoja, mm. Arantilankoski.Kalastussivusto  Salomonkallio on Kivialhon kylässä sijaitseva talviurheilu- ja golfkeskus.Salomonkallio.fi
Nakkilassa on monta aktiivista urheiluseuraa: Yleisurheiluun ja hiihtoon erikoistunut Nakkilan Virehttp://www.nakkilanvire.fi, salibandyseura NTK Nakkilahttp://www.ntknakkila.net sekä jalkapalloseura Nakkilan Nasta. Nakkilassa on myös liikuntakeskus nimeltään "Nakkilan liikuntakeskus" 

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Nakkilassa oli 5 521 asukasta, joista 4 080 asui taajamassa, 1 392 haja-asutusalueilla ja 49:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Nakkilan taajama-aste on 74,6 %. Nakkilan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Nakkilan kirkonkylä ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Porin keskustaajamaa, joka ulottuu Nakkilan lisäksi usean Porin lähikunnan alueelle, ja josta tämän kunnan alueella asui vuoden 2017 lopussa 4 080 asukasta. Yhteensä Porin keskustaajamassa on 84 190 asukasta ja sen pinta-ala on 121,37 neliökilometriä.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nakkilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Nakkilan seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Nakkilassa toimii Nakkilan helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nakkilan alueella toimii Porin ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/porin-ortodoksinen-seurakunta

Kyliä
Kylän nimen perässä oleva vuosiluku tarkoittaa, milloin kylästä tai talosta tunnetaan ensimmäisen asiakirjamerkintä.Jalmari, Jaakkola: Ulvilan asutuksen, seurakunnan ja kaupungin synnystä, 1926

Arantila, Anola (1410, 1412), Hormisto, Järvikylä, Kivialho, Kukonharja (1354, 1412), Lammainen (1348, 1414), Leistilä (1441), Masia, Matomäki, Pakkala, Punapakka, Penttala, Pyssykangas, Ruhade, Ruskila, Soinila, Tattara (1441), Tervasmäki, Uotinmäki, Viikkala, Villilä (1451), Vuohimäki, Hohtari.

 Tunnettuja nakkilalaisia 
Tunnettuja Nakkilassa syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä:

Veikko Ahtola, ammattiyhdistysjohtaja
Pia Asikainen, toimittaja, dokumentaristi
Reino Bragge, näyttelijä ja teatterinjohtaja
Pasi Flodström, tangokuningas
Simo Frangén, koomikko, käsikirjoittaja ja juontaja
Edvard Hannula, tuomiorovasti, valtiopäivämies ja kansanedustaja
Frans Hannula, saarnaaja
Ape De Martinez (oik. Tapani Hämäläinen), rockmuusikko
Kirsi Juhila, sosiaalityön professori
K. R. Kares, kirkkoherra, kansanedustaja ja äärioikeistovaikuttaja
Harri Kivelä, yleisurheilija
Timo Koivusalo, elokuvaohjaaja ja viihdetaiteilija
Johanna Kokko, näyttelijä
Axel Kurck, sotapäällikkö
Kimmo Kurittu, rockmuusikko
Ilkka Kylävainio, teollisuusneuvos
Jesse Laaksonen, jääkiekkoilija
Seppo Lindroos, jääkiekkoerotuomari
Pekka Mark, kemian tohtori ja rockmuusikko (taiteilijanimellä Mark Ruffneck)
Kaisa Matomäki, matemaatikko
Tauno Matomäki, vuorineuvos
J. N. Mikkola, runoilija
Eila Mikola, yleisurheilija
Jari Myllykoski, kansanedustaja

Kaarle Nordlund, kaupunginjohtaja
Matti Paavola, herännäisvaikuttaja
Eino Paloheimo, kirjailija
Markus Palttala, moottoriurheilija
Antti Perheentupa‎, pappi ja lähetyssaarnaaja
Häiriö Piirinen, muusikko
Kyllikki Pohjala, kansanedustaja ja sosiaaliministeri
Toivo Pohjala, painija, hevoskasvattaja ja Lapuan liikkeen aktiivi
Leena Reikko, toimittaja
Nina Rekola, Miss Suomi 1983
Pentti Rekola, yleisurheilija
Eemeli Reponen, jalkapalloilija
Aino Räsänen, kirjailija
Milla Saari, maastohiihtäjä
 Allari Seppä, lääkäri
Ilkka Suominen, poliitikko, kansanedustaja ja ministeri
Kalevi Suominen, matemaatikko ja professori
J. W. Suominen, tehtailija
Leo Suominen, kauppaneuvos
Juha Tamminen, valokuvaaja ja toimittaja
Nestor Tanner, kirjailija
Juho Henrik Uoti, pappi, anarkisti ja luontaishoitojen kehittäjä
Pauliina Vilponen, lentopalloilija
Anni Vuohijoki, painonnostaja ja voimanostaja

 Katso myös 
 Luettelo Nakkilan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Nakkilan kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Nakkilan avainluvut


Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit