Imatra

Imatra on Etelä-Karjalan maakuntaan kuuluva kaupunki Kaakkois-Suomessa. Imatran kaupungissa asuu noin  henkeä ja laajemmin koko seudulla asuu noin  henkeä. Asukasluvultaan Imatra on Suomen :nneksi suurin kaupunki. Imatran naapurikuntia ovat Lappeenranta ja Ruokolahti. 

Imatran matkailunähtävyyksiä ovat muun muassa Imatrankoski ja kaupungin läpi virtaava Vuoksi ja myös Imatran Valtionhotelli ja Alvar Aallon suunnittelema Kolmen Ristin Kirkko. Suurimpia työnantajia ovat Stora Enson Imatran tehtaat, Imatran kaupunki ja Ovakon terästehtaat, samoin VR sekä Rajavartiolaitoksen Raja- ja merivartiokoulu ja Kaakkois-Suomen rajavartiosto. Imatran väkiluku on pienenemässä.

Vuoksen lisäksi Imatran kaupunkikuvalle ovat luonteenomaisia hajanaisuus ja pientalovaltaisuus. Imatralla ei ole yhtä selkeää keskustaa, mutta virallisesti se on Mansikkala. Kaksi muuta keskustaa ovat Imatrankoski ja Vuoksenniska. Mansikkalan kaupunginosa suunniteltiin aikoinaan Imatran hallinnolliseksi keskukseksiMansikkala, mutta nykyisin kuitenkin Imatrankoskesta on muodostunut kaupungin keskustaImatrankoski . Suurin osa erikoisliikkeistä, ravintolat ja baarit sekä Koskenpartaan kävelykatu ja kauppakeskus Koskentori sijaitsevat Imatrankoskella. Virastot, suurimmat oppilaitokset, Kulttuurikeskus, urheilukeskus, Matkakeskus ja suuret marketit puolestaan sijaitsevat Mansikkalassa. Viime aikoina on alettu rakentaa Imatrankosken ja Mansikkalan välistä Pässiniemen aluetta. Myös kaupungin koillisosassa sijaitsevalla Vuoksenniskalla on palvelukeskittymä. Näiden lisäksi myös muilla tärkeimmillä asuinalueilla on peruspalveluja, kuten kouluja, päivittäistavarakauppoja ja päiväkoteja. Väestötiheydeltään Imatra on Etelä-Karjalan tiheimmin asuttu kunta. 97 prosenttia väestöstä asuu Imatran keskustaajamassa, joka on kaupungin ainoa taajama ja ulottuu myös naapurikuntien puolelle

Suomen suurimmalle järvelle Saimaalle on kaupungin keskustasta muutaman kilometrin matka. Saimaan rannalla sijaitsevat vierasvenesatama ja Imatran kylpylä.

Imatran sijainti aivan Venäjän rajalla antaa kaupungille kansainvälistä leimaa. Venäjän puolella rajaa sijaitsevaan Svetogorskin kaupunkiin (entiseen Suomen Ensoon) on matkaa Imatran keskustasta noin seitsemän kilometriä. Venäläiset matkailijat ovat kaupungilla tavallinen näky ja venäläismatkailu hyödyttää suuresti paikallista elinkeinoelämää. Suurin osa käy Imatralla ostoksilla, ja Imatran tax-free-myynti onkin kolmanneksi suurin Suomen kaupungeista (vain Helsinki ja Lappeenranta ovat edellä).Tiilikainen, Tenho: Tax free -kauppa käy kiivaana  Etelä-Saimaa. 9.12.2006. Viitattu 26.11.2007. Monet turistit jäävät kaupunkiin yöksi, mikä näkyy maan keskiarvoa suurempana hotellien käyttöasteena. Lisäksi venäläiset ovat ostaneet Imatralta ja lähiseudulta asunnon itselleen.

 Historia 
pienoiskuva|Imatrankosken kuohuja kesällä 1982.
pienoiskuva|Koski teoksessa Finland framställdt i teckningar 
pienoiskuva|Kartta Imatran alueliitoksista. Imatra perustettiin Ruokolahteen, Jääskeen ja Joutsenoon kuuluneista alueista vuonna 1948. Kaupunkiin liitettiin alueita Ruokolahdesta vuosina 1974 ja 1977, sekä Lappeenrannasta 2011.
Imatralla on alun perin tarkoitettu vain Imatran koskea. Koski on virrannut vapaana ja huomattavasti nykyisiä koskinäytöksiä voimakkaampana. Imatra on ollut tunnettu ja pelätty paikka, ja mahdollisesti sitä on käytetty myös palvontapaikkana. Kalevalainen runous mainitsee Imatran mahtavimmaksi koskeksi. Kosken lähistöllä on kuitenkin ollut vain vähän asutusta. Vuoksi on ollut tärkeä vesireitti, mutta Imatran koski on jouduttu kiertämään maitse. 1800-luvun alusta lähtien Imatra on kiehtonut niin ulkomaisia matkailijoita kuin kotimaisia taiteilijoitakin. Imatrankoski oli Suomen ensimmäinen turistikohde.

Imatran kauppala perustettiin pääosin entisen Jääsken kunnan rahoillaLuovutettukarjala.fi: Jääski vuonna 1948 kolmen teollisuustaajaman ympärille. Teollisuustaajamat olivat Tainionkoski, Vuoksenniska ja Imatrankoski. Kauppala muodostettiin osista Jääsken, Ruokolahden ja Joutsenon kuntia.

Alvar Aalto oli sotien jälleenrakentamiskauden merkittävin ja kansainvälisesti tunnetuin suomalainen arkkitehti. Imatralle Aalto sai tehtäväkseen yleisasemakaavan laatimisen. Suunnitelman rahoitti valtionyhtiö Enso-Gutzeit. Imatran yleisasemakaavatyö aloitettiin vuonna 1947 ja valmis suunnitelma luovutettiin Imatran kauppalalle 1953.

Yleisasemakaavan koossa pitävänä elementtinä toimi Vuoksi. Olemassa olevat kolme toisistaan melko kaukana sijaitsevaa keskustaa, Imatrankoski, Tainionkoski ja Vuoksenniska, pidettiin suunnitelmassa entisillä sijoillaan. Asutusta lisättiin liikenteen ja maaston kannalta sopiviin kohtiin. Keskusten väliin jäävistä metsävyöhykkeistä muodostettiin yhtenäinen vihreä verkosto, johon liitettiin myös maanviljelyalueita. Asukasluvuksi arvioitiin 100 000, joten yleisasemakaavasuunnitelmaan jätettiin tähän riittävä reservi.

Imatran kauppalasta tuli kaupunki vuonna 1971.

Hallinto
Imatran kaupunginjohtajana on toiminut huhtikuusta 2022 alkaen Matias Hilden. Hänet siirrettiin kaupunginjohtajan tehtäviin strategia- ja hallintojohtajan tehtävistä kaupunginvaltuuston päätöksellä. Tätä ennen kaupunginvaltuusto oli päätöksellään päättänyt irtisanoa edellisenä syksynä valitun kaupunginjohtajan Ari Lindemanin koeajalla. Valtuusto perusteli Lindemanin erottamista johtamiseen ja luottamukseen liittyvillä ongelmilla. Lindemania ennen tehtävää hoitanut Kai Roslakka eläköityi loppuvuodesta 2021.

Kaupunginjohtajat
Lähde:Halutulle on merkki päällä, Uutisvuoksi 4.11.2016
 Toivo Mansner 1956–1972
 Aaro Mäkelä 1973–
 Kalervo Aattela 1981–1994
 Jarkko Paronen 1994–1995
 Tauno Moilanen 1996–2006
 Pertti Lintunen 2006–2017
 Rami Hasu 2017–2018
 Kai Roslakka 2018–2021
 Ari Lindeman 2021–2022
 Matias Hilden 2022–

 Kaupunginosat 
pienoiskuva|Näkymä kävelykadulle länteen päin.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Imatralla oli 27 269 asukasta, joista 26 370 asui taajamassa, 661 haja-asutusalueilla ja 238:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Imatran taajama-aste on 97,6 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Imatran keskustaajama. Imatran keskustaajama ulottuu lisäksi Lappeenrannan kaupungin ja Ruokolahden kunnan alueelle.

 Koulutus 
pienoiskuva|Imatrankosken lyseo
Perusopetus- ja varhaiskasvatuspalvelut on Imatralla organisoitu alueellisen mallin mukaisesti.
Kaupungissa on neljä aluetta, joilla toimii itsenäisinä yksikköinä kouluja ja päiväkoteja.
Viime vuosina monien koulujen lakkauttamista on suunniteltu ja vuonna 2008 tehtiin päätökset koulujen lakkauttamisista. Ongelmana ovat väestön väheneminen ja koulujen sijainti asutuksesta sivussa.

Perusopetusta annetaan seuraavissa yksiköissä:

Vuoksenniskan alue
 Vuoksenniskan koulu (luokat 1–9, lisäksi Jopo-luokka (Joustava perusopetus) sekä erityisryhmät; Vip-luokat ja pienluokat).
Mansikkalan–Imatrankosken alue
 Mansikkalan koulu (luokat 1–9,  lisäksi Jopo-luokka. Oppilaiden on myös mahdollista hakeutua myös musiikkipainotteiseen opetukseen)

Rajapatsaan alue
 Kosken koulu (luokat 7–9, lisäksi Jopo-luokka).
 Itä-Suomen koulu (luokat 0–9)

Iltapäivätoimintaa järjestetään niin kaupungin kuin järjestöjenkin puolesta kaikilla alueilla koulujen ja päiväkotien tiloissa.

Elokuusta 2020 alkaen entisten Linnalan, Tainionkosken ja Mansikkalan koulujen oppilaat aloittivat uudessa Mansikkalan koulukeskuksessa. Valmistuessaan syksyllä 2020 Mansikkalan koulukeskus oli Suomen suurin puukoulurakennus. Alvar Aallon suunnittelema Vuoksenniskan koulu valmistui perusremontista kesällä 2019, jolloin samalle mäelle rakennettiin lisää luokkatiloja. Uusi Kosken koulu on tarkoitus valmistua vuoden 2022 aikana.

Lukiokoulutusta seuraavissa yksiköissä: 

 Imatran yhteislukio, tiloissa toimii myös Etelä-Karjalan IB-lukio sekä Itä-Suomen suomalais-venäläisen koulun lukio.

Etelä-Karjalan ammattiopisto tarjoaa nuorille ammatillisia perustutkintoja. Alavaihtoehtoja on useita: hotelli- ja ravintola-ala, kotitalous, kuvataide, käsi- ja taideteollisuus, liiketalous, maatalous- ja puutarha-ala, tekniikka sekä terveys- ja sosiaaliala. Toimipisteet sijaitsevat Lappeenrannassa, Imatralla sekä Ruokolahdella.

Lakkautettuja kouluja:

 Imatrankosken koulu (luokat 1–6)
 Itä-Siitolan koulu (luokat 1–6)
 Kaukopään koulu (luokat 1–6)
 Linnalan koulu (luokat 1–6)
 Meltolan koulu (luokat 1–6)
 Savikannan koulu (luokat 1–6)
 Sienimäen koulu (luokat 1–6)
Tainionkosken koulu (luokat 1–6)
Teppanalan koulu (luokat 1–6)
Virasojan koulu (luokat 1–6)
Tainionkosken koulun yläkoulu (luokat 7–9)
Tainionkosken lukio
Vuoksenniskan lukio

Kulttuuri
pienoiskuva|Imatran Valtionhotelli.

Kirjallisuus

Kaupunginkirjaston nykyinen päärakennus valmistui vuonna 1986. Tuolloin pääkirjasto siirtyi Imatrankoskelta uuteen kulttuurikeskukseen Mansikkalaan. Lähialueen kunnilla on yhteinen kirjastojärjestelmä, Heili, ja sama kirjastokortti käy koko alueella. Imatralla toimii lisäksi kaksi muuta lähikirjastoa Vuoksenniskalla ja Rajapatsaalla. Vuoksenniskalla ja Rajapatsaalla kirjastot sijaitsevat lähes taajamien keskustoissa.

Imatralaisista kirjailijoista tunnetuin lienee edesmennyt Hilja Valtonen. Osa Laila Hirvisaaren kirjoista sijoittuu Imatralle.

Musiikki

Imatran musiikkitarjontaa edustaa Imatran seudun musiikki-instituutti, joka vastaa Imatran kaupungin sekä Rautjärven ja Parikkalan kuntien musiikinopetuksesta. Opetus muodostuu musiikin perustason ja sille rakentuvan musiikkiopistotason opinnoista ja sekä niitä edeltävästä varhaisiän musiikkikasvatuksesta.

Musiikkitilaisuuksien järjestämiseen sopivat muun muassa Karelia-sali sekä Vuoksen itäpuolella sijaitseva Konserttihovi.

Tunnettuja imatralaisia yhtyeitä ja artisteja:

 Saska Helmikallio (tangokuningas 2005)
 Osmo's Cosmos -yhtye
 Scent of Flesh -yhtye
Stressi-yhtye
 Twilightning -yhtye
Taiska

Muuta kulttuuria
pienoiskuva|Kulttuuritalo Virta tammikuussa 2016.
Kulttuuritalo Virta sijaitsee Mansikkalassa. Kulttuuritalossa toimivat kaupungin pääkirjasto, Imatran taidemuseo ja Imatran kaupunginmuseo. Virrassa on myös vilkasta näyttely- ja tapahtumatarjontaa. Erilaisia konsertteja, yleisöluentoja ja muita tilaisuuksia järjestetään kulttuuritalo Virran Karelia- ja Kaleva-saleissa. Kulttuuritalon yleisötiloissa järjestetään myös erilaisia vaihtuvia näyttelyjä.

Ritikanrannassa, Vuoksen rannalla, sijaitsee kesällä avoinna oleva Teollisuustyöväen asuntomuseo. Museo esittelee teollisuustyöväen asumiskulttuuria 1900-luvun alusta 1960-luvulle. Museon päärakennus on harvoja säilyneitä teollisuustyöväen kasarmityyppisiä asuinrakennuksia. Pihapiirissä on myös kivestä muurattu talousrakennus, jota on aikoinaan käytetty työväen sauna-, pyykki- ja leivintupana.

Immolan varuskunnassa sijaitsee yleisölle avoinna oleva Rajamuseo, joka esittelee Rajavartiolaitoksen historiaa, Suomen rajojen historiaa ja rajajoukkojen toimintaa sotien aikana.

Imatralla valitaan joka vuosi uusi ”Imatran Inkeri” Imatra-päivänä.

Imatran pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla Vuoksen lohikeitto, kaurakiisseli ja mustikkakukko.

Vuonna 1986 Imatralla järjestettiin Asuntomessut, joiden teemana oli maatilarakentaminen. Messualue sijaitsee Niskalammella.

Teatteri Imatra, osana Imatran kaupungin kasvatus,-opetus- ja kulttuuritoimea, sijaitsee keskustassa, Kallenkujalla. Teatterissa on 173-paikkainen päänäyttämö ja 60-paikkainen pieni näyttämö. Teatterirakennus sisältää lisäksi kahvila-ravintolan. Viime vuosina teatteri on kasvattanut suosiotaan useilla menestysnäytöksillä; mm. Kruununpuisto-näytelmä (15 000 katsojaa) ja Sound of Music -musikaali (19 000 katsojaa). Teatterin omistuksessa on myös Valtionhotellin puistossa sijaitseva katettu kesäteatteri. Kesäteatterissa on järjestetty myös vuosina 2007, 2008 ja 2009 Hyväri Rock hyväntekeväisyysfestivaali. 

Imatralainen Mustan ja Valkoisen Teatteri-yhdistys ry on järjestänyt vuodesta 2004 kansainvälistä Mustan ja Valkoisen Teatterifestivaalia. Tapahtuman ajankohta on heinäkuun viimeisellä viikolla. Esityksiä on Teatteri Imatrassa, Kulttuuritalo Virrassa ja Koskenpartaalla. Mustan ja Valkoisen Teatterilla on myös teatteritoimintaa. Yhdistys järjestää elokuussa 2025 ensimmäisen Saimaa Film Festival tapahtuman.   

Lisäksi Imatralla toimii Vuoksenniskan nuorisoseuran alla pienempi harrastaja- ja nuorisoteatteri IRTI-Teatteri. IRTI-Teatteri tuottaa näytelmiä sisäteatteriin, että kesäteatteriin. Lisäksi teatterin toiminta on avointa kaikille teatteriharrastuksesta kiinnostuneille.  

Imatran elokuvateatteri, Bio-Vuoksi, sijaitsee Vuoksenniskalla.

 Uskonnolliset yhteisöt 

Luterilainen seurakunta
pienoiskuva|Vuoksen rantaa joulukuussa 2010, taustalla Tainionkosken kirkko.

Imatralla toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Imatran seurakunta.

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus jonka kattojärjestöllä Suomen Luterilaisella Evankeliumiyhdistyksellä on paikkakunnalla Vuoksenniskan rukoushuone, jossa järjestetään jumalanpalveluksia. Muita kirkon sisäisiä herätysliikkeitä paikkakunnalla ovat lestadiolaisista esikoislestadiolaisuus, jolla on Imatralla oma rukoushuone, ja vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Imatran rauhanyhdistys, viidesläisyyttä edustaa paikkakunnalla Kansanlähetys, joka järjestää Imatralla myös opiskelijailtoja nimellä Kolme kohtaamista. Imatralla kokoontuu myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Joosuan seurakunta, joka kokoontuu Teppanalan rukoushuoneella.

Ortodoksinen kirkko
Imatralla toimii Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/lappeenrannan-ortodoksinen-seurakunta  Seurakunnalla on Imatralla Pyhän Nikolaoksen kirkko ja seurakuntasali.

Katolinen kirkko

Imatra kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen, joka on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.

Muut seurakunnat
Muita kirkkokuntia edustavat helluntaiherätykseen lukeutuva Imatran helluntaiseurakunta, johon kuului vuonna 2011 230 jäsentä ja joka toimii Imatran lisäksi Ruokolahden ja Rautjärven alueella, sekä Suomen Adventtikirkon Imatran adventtiseurakunta.

 Liikenne 
pienoiskuva|oikea|Valtatietä 6
pienoiskuva|oikea|upright|Mansikkakosken vanha silta
Imatran kautta kulkee Koskenkylästä Kouvolan, Lappeenrannan, Imatran ja Joensuun kautta Kajaaniin johtava valtatie 6. Tie on Imatran kohdalla moottoritie. Imatralla on Venäjälle kansainvälinen rajanylityspaikka, joka on myös Mikkelistä alkavan kantatien 62 päätepiste.

Karjalan rata kulkee Imatran kautta. Imatran rautatieasemalla on sekä matkustaja- että tavaraliikennettä. Imatran tavararatapihalta haarautuu myös Viipurin suuntaan Venäjälle johtava rata. Karjalan radan toisen raiteen rakentamisesta välille Luumäki-Imatra on suunniteltu. Venäläinen Lokakuun rautatiet on suunnitellut säännöllisen matkustajaliikenteen aloittamista Pietarin ja Imatran välillä.http://yle.fi/uutiset/kannakselle_uusi_junarata_-_venaja_turvaa_suomenlahden_oljysatamien_kuljetukset/7356559 Kuitenkin Ukrainan sota lopetti suunnittelut toistaiseksi.

Lähin lentoasema on Lappeenrannassa sijaitseva Lappeenrannan lentoasema. Ryanair lentää Lappeenrannan kentältä useaan kohteeseen. Lisäksi kentältä on satunnaisia lentoja Kanariansaarille ja rahtilentoja Venäjälle. Imatralla on myös harrasteilmailun ja Rajavartiolaitoksen käytössä oleva Immolan lentokenttä.

Vuoksen ylittää Imatralla viisi siltaa: Tainionkosken silta, Mansikkakosken silta, kaksikerroksinen Mansikkakosken ratasilta, jossa nimestään huolimatta on myös maantieosa,kaksiraiteinen Mansikkakosken uusi ratasilta sekä Imatrankosken silta.

Imatralla on lähinnä metsäteollisuuden tarpeisiin tavarasatama, Vuoksen satama.

 Immolan lentokenttä
Immolan lentokenttä (ICAO: EFIM) on Imatralla, Ensimmäisellä Salpausselällä, noin yhdeksän kilometriä Imatrankoskelta koilliseen sijaitseva lentokenttä.

Immolan lentokentän suunnittelu aloitettiin vuonna 1933, ja kenttä valmistui vuonna 1936. Ennen toista maailmansotaa sekä sodan aikana Immolassa oli Suomen ilmavoimien tukikohta. Saksan valtakunnankansleri Adolf Hitler vieraili Immolassa 4. kesäkuuta 1942 tullessaan onnittelemaan Suomen marsalkkaa, C. G. E. Mannerheimiä tämän 75-vuotispäivänä. Jatkosodan lopulla, kesällä 1944 saksalainen lento-osasto Kuhlmey toimi pääosin Immolasta käsin.

Välimatkoja

Ensoon 7 km (Venäjä)
Helsinkiin 259 km
Hämeenlinnaan 265 km
Iisalmeen 330 km
Joensuuhun 198 km
Jyväskylään 252 km
Kajaaniin 410 km
Kokkolaan 493 km
Kotkaan 145 km
Kouvolaan 121 km
Kilpisjärvelle 1116 km
Kuopioon 241 km
Lahteen 182 km
Lappeenrantaan (36 km keskusta)
Loimaa 365 km
Mikkeliin 134 km
Ouluun 528 km
Parikkalaan 61 km
Pietariin 220 km (Venäjä)
Poriin 486 km
Puumalaan 64 km
Raumalle 509 km
Rautjärvelle 27 km
Rovaniemelle 732 km
Ruokolahdelle 19 km
Savonlinnaan 120 km
Simpeleelle 47 km
Sulkavalle 85 km
Tampereelle 299 km
Turkuun 421 km
Vaasaan 533 km
Viipurin 55 km (Venäjä)
Ylivieskaan 458 km

 Tutustumiskohteita 
pienoiskuva|upright|Vaijeriliukua Imatrankoskeen.

Nähtävyyksiä
 Kruununpuisto
 Imatran taidemuseo
 Imatrankoski
 Imatran kaupunginmuseo
 Imatran Valtionhotelli
 Teatteri Imatra
 Kolmen ristin kirkko
 Lotta- ja veteraanimuseo
 Pyhän Nikolaoksen kirkko
 Rajamuseo
 Imatran kaupungintalo
 Mellonmäki
 Imatran Kulttuurikeskus
 Imatran kylpylä
 Imatran vesivoimalaitos
 Imatran vapaa-aikakeskus
 Teollisuustyöväen asuntomuseo
 Imatrankosken kirkko
 Vuoksen Kalastuspuisto
 Tainionkosken kirkko
 Tainionkosken voimalaitos
 Suomen suurin tervaleppä
 Imatranajo
Tapahtumia
 Imatra-päivä
 Muistojen Imatranajo
 Mustan ja Valkoisen Teatterifestivaali
 Rajaton rytmi
 Taideviikko
 Vanhan musiikin tapahtuma Vanhassa vara parempi!

 Urheilu 

Imatralla on monia liikuntapaikkoja niin sisällä kuin ulkona. Mansikkalassa on suurin osa kaupungin urheilupaikoista, kuten vuonna 1966 valmistunut Imatran uimahalli, joka antaa hyvät mahdollisuudet niin kunto- kuin virkistysuintiinkin. Uimahallin peruskorjaus valmistui elokuussa 2004. Uimahallin yhteydessä sijaitsee Imatran urheilutalo (1986), jossa on 1 200 katsojan palloiluhalli, judosali, nyrkkeilysali, painisali, kuntosali, voimistelusali ja 22 pukuhuonetta. Rakennuksessa on myös kahvila, kampaamo ja 10-ratainen yksityinen keilahalli, jonka välittömässä läheisyydessä on minigolf- ja frisbeegolfradat. Kompleksia täydentävät laajat pysäköintitilat. Imatran Pallo-Veikot pelaa miesten pesäpallon pääsarjassa Superpesiksessä. Kotiottelunsa Pallo-Veikot pelaa Ukonniemen stadionilla. Imatralla on pelattu miesten pesäpallon Itä–Länsi-ottelu vuosina 1979, 1989 ja 2017.http://www.pesis.fi/historia/ita-lansi/parhaat_pelaajat/

Karhumäellä sijaitsee uusi Imatran jäähalli, jossa pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterä nuoriso-osastoineen, sekä vuonna 1951 valmistunut Karhumäen keskusurheilukenttä, joka kattaa jalkapallokentän, heitto- ja hyppylajien harjoituspaikat, huoltorakennuksen ja suuren katsomon. Kentän ympäristössä on myös lukuisia tenniskenttiä ja jousiammuntarata sekä laaja, valaistu kuntorataverkosto. Keskusurheilukenttää on myös korjattu ja kunnostettu historiansa varrella monia kertoja, viimeksi vuonna 2002, kun juoksuratojen pinnat uusittiin. Vuonna 2007 Imatralle avattiin uusi tekonurmikenttä vanhan Karhumäen hiekkakentän tilalle. Lisäksi Vuoksenniskalla ja Imatrankoskella sijaitsevat suuret urheilukentät, joilla Imatran Palloseura ja FC PaSa harjoittelevat. Imatrankoskella sijaitsee lisäksi Anna Lahtisen perustama ja johtama Tanssistudio Jami, joka järjestää vuosittain kevätnäytöksen kulttuurikeskuksen Karelia-salissa.

Kaupungin uimarannat sijaitsevat Ukonniemessä, Lempeenlietteessä, Hosseinlahdella, Mellonlahdella, Varpasaaressa ja Immalanjärvellä. Immolassa sijaitsee purjelentoon ja muuhun vapaa-ajan ilmailuun tarkoitettu lentokenttä. Liikuntapaikkoja täydentävät lukuisat kuntoradat, koulujen liikuntasalit, urheilukentät ja mahdollisuus kalastaa niin Vuoksella kuin Saimaalla ja lukuisilla pienemmillä lammilla ja järvillä. Vesistön ympäröimässä kaupungissa on harrastettu vesiurheilua vuosien saatossa aina kalastuksesta vesilautailuun ja nykyisinkin kattavat vesiurheilu aktiviteetit tarjoaa Vuoksen kalastuspuisto ja Wake Park Imatra Varpasaaressa.

Vuosina 1964–1982 Imatralla ajettiin MotoGP-kilpailu Imatranajo. 2000-luvulla on järjestetty muutamana vuonna Muistojen Imatranajo -näytösajotapahtuma. Kilvanajo Imatran katuradalla alkoi uudestaan vuonna 2016 International Road Racing Championship -sarjan osakilpailuna.

 Suurimmat työnantajat 
 Stora Enson Imatran tehtaat 1300
 Imatran kaupunki 716
 Ovako Imatra Oy Ab 530
 Kaakkois-Suomen rajavartiosto 248
VR Group 241
 Etelä-Karjalan Osuuskauppa 168
 Tieto Oyj 137
 Imatran seurakunta 107
 Imatran kylpylä 105
 Rakennusliike Evälahti Oy 103

 Ystävyyskaupungit 

Ystävyyskaupungit:
  Ludvika, Ruotsi
  Salzgitter, Saksa
  Zvolen, Slovakia
  Tihvinä, Venäjä (yhteistyö jäädytetty 2022 alkaen Venäjän hyökkäyssodasta johtuen)
  Szigetvár, Unkari
  Narva-Jõesuu, Viro
  Jiaxing, Kiina

Sisarkaupungit:
  Beihai, Kiina

Yhteistyökaupungit:

  Nizhyn, Ukraina
  Svetogorsk eli Enso, Venäjä (yhteistyö jäädytetty 2022 alkaen Venäjän hyökkäyssodasta johtuen)

 Katso myös 
 Saimaankaupunki
 Luettelo Imatran julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Luettelo tunnetuista imatralaisista

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Imatran kaupungin sivusto
 Tilastokeskus – Imatran avainluvut
 goSaimaa.com-matkailusivusto


 Kirjallisuutta 






Romaaneja:
 Laila Hirvisaari: Kruununpuisto (2005)
 Laila Hirvisaari: Myrskyn edellä (2006)
 Laila Hirvisaari: Grand Hotel (2007)
 Laila Hirvisaari: Vuoksen helmi (9/2008)

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit