1960

Vuosi 1960 oli karkausvuosi, joka alkoi perjantaista.

 Tapahtumia 
Vuotta kuvaa nimitys "Afrikan vuosi", sillä lähes kaikissa Afrikan maissa oli liikehdintää siirtomaavaltoja vastaan, ja monet maat itsenäistyivät nimenomaan vuonna 1960. Siirtomaavalta Afrikassa purkautui.

 tammikuu–maaliskuu 
pienoiskuva|right|USS Trieste
 1. tammikuuta – Kamerun itsenäistyi kuuluttuaan sitä ennen Ranskan Päiväntasaajan Afrikkaan.
   1. tammikuuta   – Hyvinkään, Riihimäen, Kouvolan, Salon, Seinäjoen ja Rovaniemen kauppalat muuttuivat kaupungeiksi. Kyseessä olivat ensimmäiset ”uudet kaupungit”.
   1. tammikuuta   – Suomessa astui voimaan uusi verotuslaki, jolla yhdistettiin valtion-, kunnallis- ja kirkollisverotus. Verovelvollinen täytti tästä lähtien vain yhden veroilmoituksen.
 4. tammikuuta – Yhdistynyt kuningaskunta, Itävalta, Norja, Portugali, Ruotsi, Sveitsi ja Tanska allekirjoittivat Euroopan vapaakauppajärjestön (EFTA) perustamissopimuksen.
   4. tammikuuta   – Kirjailija Albert Camus sai surmansa liikenneonnettomuudessa Ranskassa Sensin lähellä kun hänen kustantajansa Michel Gallimardin Facel Vega HK500-urheiluauto, jossa Camus oli matkustajana törmäsi puuhun.
 8. tammikuuta − Neuvostoliittoon loikannut Lee Harvey Oswald asettui Minskiin Valko-Venäjälle. Hän sai ilmaisen asunnon ja pääsi työhön Valko-Venäjän radio- ja televisiotehtaaseen. Oswald palasi Yhdysvaltoihin kesällä 1962.
 9. tammikuuta – Assuanin padon rakennus alkoi Egyptissä.
12. tammikuuta – Indonesian presidentti Sukarno otti kaikki maan poliittiset puolueet täydelliseen henkilökohtaiseen valvontaansa.
  12. tammikuuta   – Suomen Joutsen -purjealusta alettiin hinata Porkkalasta Turkuun. Alus kärsi viisipäiväisen siirron aikana lieviä vaurioita.
23. tammikuuta – Jacques Piccard ja Don Walsh laskeutuivat USS Triestellä 10 750 metrin syvyyteen Challengerin syvänteeseen Mariaanien haudassa Tyynellä valtamerellä.
24. tammikuuta – Algerian barrikaadiviikko: Algerian ranskalaiset siirtolaiset nousivat kapinaan Algerissa ja pystyttivät kaupunkiin barrikaadeja.
27. tammikuuta – Korkein hallinto-oikeus hylkäsi ylijohtaja Veikko Vennamon valituksen hallituksen päätöksestä, jonka nojalla hänet oli siirretty asutushallituksesta tullihallitukseen. Vennamo nimitettiin tullineuvokseksi 11. maaliskuuta.
 1. helmikuuta − Ranskan kansalliskokous myönsi presidentti Charles de Gaullelle täydet henkilökohtaiset valtuudet Algerian kapinan kukistamiseksi.
 4. helmikuuta − Presidentti Urho Kekkonen nimitti Keski-Suomen läänin ensimmäiseksi maaherraksi sisäministeri Eino Paloveden ja Pohjois-Karjalan läänin ensimmäiseksi maaherraksi Kuopion läänin maaherran Lauri Riikosen. Uudeksi Kuopion läänin maaherraksi tuli sisäministeriön kansliapäällikkö Erkki O. Mantere ja uudeksi sisäministeriksi kansanedustaja Eemil Luukka. Paloveden tilalle eduskuntaan tuli agronomi, maatalous- ja metsätieteiden maisteri Mauno Pohjonen.
 7. helmikuuta – Miss Suomi -kilpailuissa oli ainutlaatuinen tilanne: yhdenkään osallistujan ei katsottu yltävän ensimmäiseen sijaan saakka, vaan titteli jäi edellisen vuoden voittajan Tarja Nurmen haltuun.
 9. helmikuuta – Joanne Woodward sai ensimmäisenä tähden Hollywoodin Walk of Famelle.
pienoiskuva|Squaw Valleyn talviolympialaisten Yhdysvallat−Neuvostoliitto-jääkiekko-ottelu.
pienoiskuva|Maaliskuun 21. päivänä tapahtunutta Sharpevillen verilöylyä esittävä maalaus.
12. helmikuuta – Talviolympialaiset alkoivat Squaw Valleyssä.
13. helmikuuta – Ranskan ensimmäinen ydinkoe, Gerboise Bleue, Algeriassa. Ranska liittyi neljäntenä maana ydinasevaltojen joukkoon. 70 kt:n Gerboise Bleue oli voimakkaampi kuin muiden ydinasevaltojen ensimmäiset kokeet ”Trinity”, ”RDS-1” ja ”Hurricane” yhteensä.
19. helmikuuta – Keskusrikospoliisi ilmoitti, että Heinävedellä Tulilahden leirintäalueella 28. heinäkuuta 1959 tapahtuneesta kaksoissurmasta asetetaan syytteeseen Runar Holmström.
26. helmikuuta − Ison-Britannian prinsessa Margaret ja hovivalokuvaaja Antony Armstrong-Jones julkistivat kihlauksensa. Heidät vihittiin avioliittoon 6. toukokuuta, jolloin kuningatar Elisabet II myönsi Armstrong-Jonesille Snowdonin jaarlin arvonimen.
29. helmikuuta – Maanjäristys tuhosi Agadirin Marokossa.
 1. maaliskuuta – Uudet Keski-Suomen ja Pohjois-Karjalan läänit aloittivat toimintansa.
 6. maaliskuuta – Vietnamin sota: Yhdysvallat ilmoitti 3 500 sotilaan lähettämisestä Vietnamiin.
 7. maaliskuuta – Helsingin hovioikeudessa alkoi oikeudenkäynti Kätilöopiston talon rakentamiseen liittyneistä epäselvyyksistä, joiden vuoksi valtio kärsi yli 300 miljoonan markan tappiot.
21. maaliskuuta – Ainakin 52 mustaihoista kuoli ja yli 160 haavoittui Sharpevillessä Etelä-Afrikassa, kun poliisi avasi tulen mieltään osoittaneeseen väkijoukkoon. Mellakan syynä oli mustaihoisille määrätty passipakko.
22. maaliskuuta – Arthur Leonard Schawlow ja Charles Hard Townes saivat ensimmäisen patentin laserille.
29. maaliskuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Lontoossa Isossa-Britanniassa. Ranskan edustaja Jacqueline Boyer voitti kappaleella "Tom Pillibi".

 huhtikuu–kesäkuu 
pienoiskuva|200px|Leonid Brežnevistä tuli Neuvostoliiton presidentti.
 1. huhtikuuta – Yhdysvaltain ensimmäinen sääsatelliitti, TIROS-1, laukaistiin.
 4. huhtikuuta – Ensimmäiset kolme naispappia vihittiin Ruotsissa.
 9. huhtikuuta – Jyrkkänä rotuerottelijana tunnettu Etelä-Afrikan pääministeri Hendrik Verwoerd yritettiin murhata ampumalla häntä päähän. Ampuja oli valkoihoinen David Pratt. Verwoerd loukkaantui vakavasti, mutta selvisi hengissä.
10. huhtikuuta − Seinäjoen uusi kirkko Lakeuden Risti vihittiin käyttöön.
19. huhtikuuta – Lahden ja Loviisan välinen kapearaiteinen rautatie jäi pois käytöstä. Rautatie otettiin uudelleen käyttöön toukokuun alussa rakennettuna normaaliin raideleveyteen.
21. huhtikuuta – Brasilian pääkaupunki siirrettiin Rio de Janeirosta Brasíliaan.
27. huhtikuuta – Togo itsenäistyi oltuaan sitä ennen Ranskan hallinnassa YK:n huoltohallintoalueena.
 1. toukokuuta – Neuvostoliitto ampui alas Yhdysvaltain U-2-vakoilukoneen, lentäjä Gary Powers vangittiin.
 4. toukokuuta – Neuvostoliitto vaati Suomelta EFTA-maiden etuja vastaavaa suosituimmuuskohtelua hintana Suomen jäsenyydelle EFTAssa.
 7. toukokuuta – Leonid Brežnevistä tuli Neuvostoliiton presidentti Kliment Vorošilovin erottua.
11. toukokuuta – Mossadin agentit kaappasivat natsijohtaja Adolf Eichmannin Buenos Airesissa.
16. toukokuuta – Nikita Hruštšov vaati Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhowerilta anteeksipyyntöä U-2-lennoista Neuvostoliiton yllä. Koska sopuun ei päästy, Pariisin huippukokous jouduttiin päättämään.
23. toukokuuta − YK:n turvallisuusneuvosto aloitti U-2-välikohtauksen käsittelyn. Neuvostoliiton vakoilulentosyytös hylättiin 26. toukokuuta.
27. toukokuuta – Presidentti Celal Bayar syrjäytettiin kenraali Cemal Gürselin johtamassa vallankaappauksessa Turkissa.
  27. toukokuuta  − Yhdysvallat lopetti talousapunsa Kuuballe.
 1. kesäkuuta – Argentiina esitti Israelille Adolf Eichmannin kaappauksen johdosta vastalauseen suvereniteettinsa loukkaamisesta.
 2. kesäkuuta – Eduskunnan perustuslakivaliokunta katsoi entisten ministerien Aarre Simosen, Urho Kiukkaan ja Vilho Väyrysen menetelleen lain vastaisesti Kätilöopiston rakentamisen yhteydessä.
 4. kesäkuuta – Aimo Tukiaisen veistämä marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas paljastettiin Helsingin keskustassa.
pienoiskuva|Rikostutkijoita Bodominjärven surmateltalla.
 5. kesäkuuta – Bodominjärven murhat Espoossa.
 7. kesäkuuta − Suolahden ja Haapajärven välinen rataosuus avattiin liikenteelle.
 8. kesäkuuta – Heinäveden käräjillä alkoi oikeudenkäynti Tulilahden kaksoismurhasta syytettyä Runar Holmströmiä vastaan.
10. kesäkuuta – Urho Kekkonen suostui Maalaisliiton ehdokkaaksi vuoden 1962 presidentinvaaliin.
12. kesäkuuta − Argentiina kutsui Israelin-suurlähettiläänsä kotiin Israelin kieltäydyttyä palauttamasta Adolf Eichmannia Argentiinaan ja vaati YK:n turvallisuusneuvoston kutsumista koolle tapauksen vuoksi.
20. kesäkuuta – Malin liittovaltio itsenäistyi kuuluttuaan sitä ennen Ranskan Länsi-Afrikkaan.
23. kesäkuuta − YK:n turvallisuusneuvosto katsoi äänin 8–6 Israelin loukanneen Adolf Eichmannin kaappauksella Argentiinan suvereniteettia ja velvoitti Israelin hyvittämään tapauksen Argentiinalle ”sopivalla tavalla”.
  23. kesäkuuta   – Suomen ensimmäinen kantosiipialus Sirena aloitti liikennöinnin Maarianhaminan ja Tukholman välillä.
26. kesäkuuta – Madagaskar itsenäistyi Ranskan alaisuudesta.
  26. kesäkuuta   – Brittiläinen Somalimaa sai itsenäisyyden. Se liittyi viisi päivää myöhemmin entiseen Italian Somalimaahan Somalian valtioksi toukokuuhun 1991 asti.
29. kesäkuuta – Suomen hallitus asetti komitean tutkimaan leirintäalueiden turvallisuutta Tulilahden ja Bodominjärven murhenäytelmien vuoksi.
30. kesäkuuta – Belgian Kongo itsenäistyi nimellä Kongon demokraattinen tasavalta. Belgialaisten kuningas Baudouin I osallistui vallanvaihtoseremoniaan pääkaupungissa Léopoldvillessä. Kongon vaaleilla valittua pääministeriä Patrice Lumumbaa ei ollut kutsuttu, mutta hän saapui siitä huolimatta paikalle ja piti Kongon itsenäisyyspuheensa, jossa arvosteli jyrkin sanankääntein entisiä siirtomaaisäntiä.
  30. kesäkuuta   – Neuvostoliiton puoluejohtaja Nikita Hruštšov saapui viralliselle vierailulle Itävaltaan.

 heinäkuu–syyskuu 
pienoiskuva|Kittinger hyppää 31 kilometrin korkeudesta.
 1. heinäkuuta – Somalia itsenäistyi.
   1. heinäkuuta   – Neuvostoliiton MiGit ampuivat alas RB-47-tiedustelukoneen Barentsinmerellä. Kaksi selviytynyttä USAF:n lentäjää vangittiin.
   1. heinäkuuta   – Kuuba kansallisti Esso- ja Shell-öljy-yhtiöt. Iso-Britannia esitti Kuuballe toimenpiteen vuoksi vastalauseensa.
 4. heinäkuuta – Suomen ilmavoimien käyttämät Vihuri-lentokoneet päätettiin myydä romuksi. Koneista kertyi romumetallia 230 tonnia. Vihuri-koneille oli sattunut useita vakavia lento-onnettomuuksia.
 5. heinäkuuta – Yhdysvallat lopetti sokerin ostot Kuubasta ja asetti kuubalaisen sokerin tuontikieltoon.
 6. heinäkuuta – Kuuban parlamentti hyväksyi ja pääministeri Fidel Castro vahvisti lain, joka mahdollisti kaiken yhdysvaltalaisen omaisuuden takavarikoinnin.
   6. heinäkuuta   – Kongolaiset sotilaat aloittivat useissa varuskunnissa kapinan eurooppalaisia upseereita vastaan.
 7. heinäkuuta − Ylöjärvellä vihittiin käyttöön televisioasema, johon liittyi 219 metriä korkea linkkimasto.
 9. heinäkuuta – Belgian kansallinen lentoyhtiö Sabena ilmoitti asettavansa koko kalustonsa Kongosta pakenevien valkoihoisten käyttöön.
   9. heinäkuuta   – Maalaisliiton kansanedustaja, kunnallisneuvos Matti Miikki kuoli. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli maanviljelijä Mikko Kaarna.
11. heinäkuuta – Moïse Tshombe julisti Kongon Katangan maakunnan itsenäiseksi ja sai tukea Belgialta.
12. heinäkuuta – Kolme palomiestä sai surmansa ja 30 henkilöä loukkaantui Tilgmannin kirjapainossa Helsingissä selluloidin itsesytytyksestä syntyneessä suurpalossa.
14. heinäkuuta – Yhdistyneet kansakunnat päätti lähettää joukkoja Katangaan valvomaan belgialaisten joukkojen vetäytymistä.
  14. heinäkuuta   – Kongo katkaisi diplomaattisuhteensa Belgiaan.
20. heinäkuuta – Ceylonin pääministeriksi valitusta Sirimawo Bandaranaikesta tuli maailman ensimmäinen parlamentaarisesti valittu nainen valtion johtajana.
21. heinäkuuta – YK:n turvallisuusneuvosto kokoontui käsittelemään Kongon kriisiä ja vaati seuraavana päivänä Belgiaa vetämään joukkonsa Kongosta.
25. heinäkuuta – Poikkeuksellisen voimakas ukonilma riehui eteläisessä Suomessa. Parhaimmillaan rekisteröitiin yli sata salamaa minuutissa.
 1. elokuuta – Dahomey, nykyinen Benin itsenäistyi kuuluttuaan sitä ennen Ranskan Länsi-Afrikkaan. Tämän jälkeen itsenäistyivät saman kuukauden aikana loputkin Ranskan Länsi-Afrikkaan ja Ranskan Päiväntasaajan Afrikkaan kuuluneet maat:
3. elokuuta – Niger
5. elokuuta – Ylä-Volta (nykyinen Burkina Faso)
7. elokuuta – Norsunluurannikko
11. elokuuta – Tšad
13. elokuuta – Keski-Afrikan tasavalta
15. elokuuta – Kongon tasavalta (entinen Ranskan Kongo)
17. elokuuta – Gabon
   5. elokuuta   – Heinäveden Tulilahden kaksoismurhasta syytetty Runar Holmström määrättiin mielentilatutkimukseen.
 6. elokuuta – Kuuban vallankumous: vastauksena Yhdysvaltain kauppasaartoon Kuuba kansallisti ulkomaalaisen omaisuuden maassa.
16. elokuuta – Kypros sai itsenäisyyden Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
  16. elokuuta   – Yhdysvaltalainen Joseph Kittinger hyppäsi laskuvarjolla 31 kilometrin korkeudesta.
17. elokuuta – Ensimmäinen Cobol-ohjelmointikielellä toteutettu ohjelma ajettiin RCA 501 -tietokoneella.
18. elokuuta – Ensimmäinen kaupallinen ehkäisypilleri, Enovid, tuli myyntiin.
  18. elokuuta   – Metsähallituksen pääjohtaja Nils Osara erotettiin virastaan.
19. elokuuta – Yhdysvaltalainen U-2-lentäjä Gary Powers tuomittiin kymmenen vuoden vankeuteen vakoilusta.
  19. elokuuta   – Sputnik 5 laukaistiin mukanaan koirat Belka ja Strelka, 40 hiirtä, kaksi rottaa ja erilaisia kasveja. Avaruusalus palasi maahan seuraavana päivänä ja eläimet selviytyivät.
20. elokuuta – Senegal irtautui Malin liittovaltiosta ja julistautui itsenäiseksi.
21. elokuuta – Neuvostoliiton puoluejohtaja Nikita Hruštšov julisti Kiinan johtajan Mao Zedongin harhaoppiseksi.
23. elokuuta − Neuvostoliiton entinen ulkoministeri Vjatšeslav Molotov nimitettiin NL:n edustajaksi kansainväliseen atomienergiajärjestöön (IAEA).
pienoiskuva|Rooman kesäolympialaisten avajaiset.
25. elokuuta - Kesäolympialaiset alkoivat Roomassa.
29. elokuuta − Piispa Paavali nimitettiin Suomen ortodoksisen kirkon uudeksi arkkipiispaksi hänen edeltäjänsä Hermanin jäätyä eläkkeelle.
 3. syyskuuta – Presidentti Urho Kekkonen täytti 60 vuotta.
12. syyskuuta – Itä-Saksan presidentin virka lakkautettiin Wilhelm Pieckin kuoltua, ja kaikki valta keskitettiin puoluejohtaja Walter Ulbrichtille.
14. syyskuuta – OPEC perustettiin Bagdadin konferenssissa.
15. syyskuuta − RKP:n kansanedustaja, kouluneuvos John Österholm sai sairauden vuoksi pyytämänsä eron eduskunnasta ja hänen tilalleen tuli Torsten G. Aminoff. Vuodesta 1919 lähtien yhtäjaksoisesti eduskuntaan kuulunut ja Suomen pitkäaikaisimmaksi kansanedustajaksi noussut Österholm kuoli marraskuussa.
22. syyskuuta – Entinen Ranskan siirtomaa Mali julistautui itsenäiseksi kuuluttuaan välillä lyhyen aikaa Malin liittovaltioon.
23. syyskuuta – Kansanedustaja Väinö Leskinen erosi SDP:n eduskuntaryhmästä.
24. syyskuuta – Maailman ensimmäinen ydinkäyttöinen lentotukialus, USS Enterprise laskettiin vesille.
26. syyskuuta – Yhdysvaltain presidenttiehdokkaat senaattori John F. Kennedy ja varapresidentti Richard Nixon kohtasivat ensimmäisessä televisioidussa vaaliväittelyssä, jota seurasi 66,4 miljoonaa katsojaa. Neljän ehdokkaiden välisen väittelyn jälkeen seuraavia saatiin odottaa vuoteen 1976.http://www.wired.com/thisdayintech/2011/09/0926nixon-kennedy-tv-debate/
29. syyskuuta – Tampereelle muuttaneen Yhteiskunnallisen korkeakoulun rakennus valmistui. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Toivo Korhonen.

 lokakuu–joulukuu 
 1. lokakuuta – Nigeria itsenäistyi oltuaan sitä ennen Ison-Britannian siirtomaa, Nnamdi Azikiwesta tuli sen ensimmäinen kenraalikuvernööri.
   1. lokakuuta   – Tampereella vihittiin käyttöön Suomen koulumuseo.
 2. lokakuuta – Suomessa pidettyjen kunnallisvaalien ensimmäinen päivä. Äänestysvilkkaus nousi siihenastiseen ennätykseen, 75 prosenttiin.
   2. lokakuuta   − Kirjankustantaja Werner Söderströmin patsas paljastettiin Porvoossa hänen syntymänsä 100-vuotispäivänä.
 5. lokakuuta – Valkoiset eteläafrikkalaiset äänestivät maan muuttamisesta tasavallaksi.
12. lokakuuta – Nikita Hruštšov käytti kenkäänsä YK:n yleiskokouksessa sanojensa painoksi Itä-Euroopan tilanteesta keskusteltaessa.
  12. lokakuuta   – Japanilainen äärinationalisti Otoya Yamaguchi murhasi sosialistisen puolueen puheenjohtajan Inejirō Asanuman suorassa televisiolähetyksessä.
19. lokakuuta – Tampereen ensimmäiset liikennevalot otettiin käyttöön Itsenäisyydenkadun ja Tammelan puistokadun risteyksessä.
24. lokakuuta – Ulkoministeri Ahti Karjalainen aloitti Lontoossa neuvottelut Suomen EFTA-jäsenyydestä.
  24. lokakuuta   – Neuvostoliiton uuden R-16-ohjuksen kokeissa Baikonurilla tapahtui onnettomuus, jossa kuoli yli 100 ohjuksen kehittäjää ja sotilasta, ml. strategisten ohjusjoukkojen komentaja, marsalkka Mitrofan Nedelin.http://www.wired.com/thisdayintech/2011/10/oct-24-1960-soviet-rocket-explodes-killing-top-engineers-technicians/
26. lokakuuta – Yhdysvaltain postiministeriö julkaisi marsalkka Mannerheimia esittävän postimerkin Vapauden puolustajat -sarjassa. Neljän sentin arvoista merkkiä painettiin 160 miljoonaa kappaletta. Merkin ensimmäiset kappaleet luovutettiin Suomesta asekätkentäjutun vuoksi Yhdysvaltoihin siirtyneille, Yhdysvaltain armeijassa palvelleille eversti Alpo Marttiselle ja kapteeni Olavi Alakulpille.
 1. marraskuuta – Sukselaisen hallitus nousi Suomen viiden siihen saakka pitkäikäisimmän hallituksen joukkoon istuttuaan 658 vuorokautta.
 2. marraskuuta – Ison-Britannian syyttäjäviranomaiset ilmoittivat, että D. H. Lawrencen vuonna 1928 kirjoittama romaani Lady Chatterleyn rakastaja oli vapautettu julkaisukiellosta. Lawrence oli kuollut vuonna 1930 ja romaani oli ilmestynyt suomeksi vuonna 1950.
 8. marraskuuta – Yhdysvaltain presidentinvaaleissa John F. Kennedy voitti tiukassa vaalissa Richard Nixonin.
   8. marraskuuta   – Eduskunta päätti nostaa syytteet entisiä ministereitä Aarre Simosta, Urho Kiukasta ja Vilho Väyrystä vastaan valtakunnanoikeudessa ”Kätilöopiston jutun” vuoksi.
11. marraskuuta − TPSL:n kansanedustaja Valdemar Liljeström kuoli. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli vuoden 1958 vaaleissa pudonnut kouluneuvos Aino Malkamäki.
13. marraskuuta – Sammy Davis meni naimisiin ruotsalaisen näyttelijä May Brittin kanssa. Rotujen välinen avioliitto oli edelleen laitonta 31:ssä Yhdysvaltain osavaltiossa.
15. marraskuuta – Polaris-ohjuksen ensimmäiset kokeet.
20. marraskuuta – Presidentti Urho Kekkonen matkusti Moskovaan viiden päivän vierailulle. Vierailun viimeisenä päivänä ilmoitettiin Kekkosen päässeen neuvostojohdon kanssa yhteisymmärrykseen Suomen EFTA-jäsenyydestä ja Saimaan kanavan vuokraamisesta Suomelle 50 vuodeksi.
28. marraskuuta – Mauritania itsenäistyi Ranskasta. Tämän jälkeen Ranskan hallinnassa oli Afrikan mantereella enää vain Algeria ja Ranskan Somalimaa, nykyinen Djibouti.
 1. joulukuuta – Eversti Joseph Mobutu pidätytti Kongon tasavallan syrjäytetyn johtajan Patrice Lumumban.
   1. joulukuuta   – Neuvostoliiton viisitonninen avaruusalus lähetettiin kiertoradalle mukanaan joukko koe-eläimiä. Tämä alus paloi ilmakehässä maahan palatessaan.
 2. joulukuuta – Canterburyn arkkipiispa (Geoffrey Francis Fisher) ja paavi Johannes XXIII tapasivat Vatikaanivaltiossa ensimmäistä kertaa anglikaanikirkon 500-vuotisessa historiassa.
   2. joulukuuta   – Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhower määräsi miljoona dollaria kuubalaispakolaisten apuun ja asuttamiseen Floridassa. Castron valtaannousun jälkeen pakolaisia oli tullut noin tuhat viikossa.
 9. joulukuuta – Presidentti Charles de Gaullen vierailu Algeriassa johti laajoihin levottomuuksiin, joissa kuoli 127 ihmistä.
13. joulukuuta – Etiopian keisari Haile Selassien vieraillessa Brasiliassa hänen keisarillinen kaartinsa aloitti vallankaappauksen. Kapinalliset nostivat keisarin pojan, kruununprinssi Asfa-Wossenin, valtaan.
15. joulukuuta – Belgialaisten kuningas Baudouin I nai Doña Fabiola de Mora y Aragónin.
16. joulukuuta – Yhdysvaltain ulkoministeri Christian Herter ilmoitti Yhdysvaltain sijoittavan viisi ydinsukellusvenettä ja 80 Polaris-ohjusta Naton vahvuuteen vuoden 1963 loppuun mennessä.
  16. joulukuuta – Kaksi matkustajakonetta törmäsi New Yorkin yläpuolella Yhdysvalloissa ja putosi Brooklynin kaupunginosaan. Onnettomuudessa sai surmansa 138 ihmistä.
17. joulukuuta – Yhdysvaltalainen sotilaslentokone törmäsi kirkontorniin Münchenissä ja putosi kadulle raitiovaunun päälle. 70 ihmistä kuoli.
27. joulukuuta – Ranska teki kolmannen ydinkokeensa Regganessa Algeriassa.
28. joulukuuta – Suomen suurin televisiomasto vihittiin käyttöön Ylöjärvellä.
30. joulukuuta – Helsingin maalaiskunnassa alettiin rakentaa Silvolan tekojärveä.<ref>Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1962, s. 25. Helsinki: Otava, 1961.</ref>
31. joulukuuta – farthingit eli neljännespennin kolikot vedettiin pois käytöstä Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

 tuntematon päivämäärä 
 tammikuu – Hätätila päättyi Keniassa Mau Mau -kapinan päätyttyä.
 PDP-1-tietokoneen tuotanto alkaa
 joulukuu – Yleisradion vuosittainen TV-ohjelma Joulupukin lähtö Korvatunturilta esitettiin ensimmäisen kerran.

 Syntyneitä 
 tammikuu–maaliskuu 
 4. tammikuuta – April Winchell, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä ja radiojuontaja
 5. tammikuuta – Elsebeth Gerner Nielsen, tanskalainen poliitikko
 6. tammikuuta – Nigella Lawson, brittiläinen julkkiskokki ja kirjailija
   6. tammikuuta   – Kari Jalonen, suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
10. tammikuuta – Brian Cowen, irlantilainen poliitikko
  10. tammikuuta   – Heidi Herala, suomalainen näyttelijä
12. tammikuuta – Oliver Platt, kanadalainen näyttelijä
  12. tammikuuta – Robert Prytz, ruotsalainen jalkapalloilija
13. tammikuuta – Eric Betzig, vuoden 2014 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko
15. tammikuuta – Jouko Mäki-Lohiluoma, suomalainen muusikko
18. tammikuuta – Mark Rylance, englantilainen Oscar-palkittu näyttelijä
20. tammikuuta – William R. Wright (”Will Right”), yhdysvaltalainen tietokonepelisuunnittelija
22. tammikuuta – Michael Hutchence, australialainen muusikko (k. 1997)
23. tammikuuta – Ville Sandqvist, suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja näyttämötyöntekijä
29. tammikuuta – Gia Carangi, yhdysvaltalainen malli (k. 1986)
  29. tammikuuta   – Sean Kerly, brittiläinen maahockeypelaaja
  29. tammikuuta   – Greg Louganis, yhdysvaltalainen uimari (moninkertainen olympiavoittaja)
 2. helmikuuta – Jari Porttila (”Sporde”), suomalainen urheilutoimittaja
 4. helmikuuta – Pete Malmi, suomalainen laulaja (k. 2007)
 7. helmikuuta – Dominick Arduin, ranskalainen seikkailija ja naparetkeilijä (kadonnut 2004)
   7. helmikuuta   – Kuutti Lavonen, suomalainen taidemaalari, taidegraafikko, valokuvataiteilija ja professori
   7. helmikuuta   – James Spader, yhdysvaltalainen näyttelijä
 9. helmikuuta – Peggy Whitson, yhdysvaltalainen astronautti ja biokemisti
10. helmikuuta – Robert Addie, englantilainen näyttelijä (k. 2003)
11. helmikuuta – Tuula Haatainen, suomalainen poliitikko ja ministeri
14. helmikuuta – Eric Shea, yhdysvaltalainen näyttelijä
19. helmikuuta – Prinssi Andrew, Yorkin herttua (kuningatar Elisabet II:n toinen poika)
20. helmikuuta – Kee Marcello, ruotsalainen kitaristi
23. helmikuuta – Naruhito, Japanin kruununprinssi
25. helmikuuta – Tuomas Nevanlinna, suomalainen filosofi, kirjoittaja ja suomentaja
27. helmikuuta – Simon Critchley, brittiläissyntyinen filosofi
  27. helmikuuta   – Andrés Gómez, ecuadorilainen tennispelaaja
  27. helmikuuta   – James A. Robinson, vuoden 2024 2024 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut brittiläinen taloustieteilijä ja politiikan tutkija
  27. helmikuuta   – Kaj Turunen, suomalainen yrittäjä ja Kokoomuksen kansanedustaja
28. helmikuuta – Dorothy Ruth Hoogstraten (”Dorothy Stratten”), kanadalainen malli ja elokuvanäyttelijä (k. 1980)
29. helmikuuta – Khaled Hadj Brahim (”Khaled”), algerialainen rai-muusikko (Kutché)
 2. maaliskuuta – Svein Stølen, norjalainen kemian professori ja Oslon yliopiston rehtori
 4. maaliskuuta – Jody Campbell, yhdysvaltalainen vesipalloilija
   4. maaliskuuta   – Mikko Kuustonen, suomalainen laulaja ja lauluntekijä ("Q. Stone")
 7. maaliskuuta – Joe Carter, yhdysvaltalainen baseballpelaaja
   7. maaliskuuta   – Jozef Chovanec, tšekkiläinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
   7. maaliskuuta   – Ivan Lendl, tšekkiläinen tennispelaaja
   7. maaliskuuta   – Doogie White, skotlantilainen rocklaulaja
 8. maaliskuuta – Lee Labrada, yhdysvaltalainen kehonrakentaja
12. maaliskuuta – Keijo Leppänen, suomalainen televisiotoimittaja ja kirjailija
  12. maaliskuuta   – Courtney B. Vance, yhdysvaltalainen näyttelijä
13. maaliskuuta – Adam Clayton, englantilainen rockmuusikko
  13. maaliskuuta   – Joe Ranft, yhdysvaltalainen taikuri, animaattori ja ääninäyttelijä (k. 2005)
16. maaliskuuta – Markus Selin, suomalainen elokuvatuottaja
17. maaliskuuta – Markus Leikola, suomalainen toimittaja, kirjailija, konsultti ja kommentaattori
18. maaliskuuta – Guy Carbonneau, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
19. maaliskuuta – Simo Aalto, suomalainen taikuri
  19. maaliskuuta   – Timo Halonen, Mikkelin kaupunginjohtaja
  19. maaliskuuta   – Sinikka Svärd, suomalainen sanoittaja
21. maaliskuuta – Ayrton Senna, brasilialainen Formula 1 -kuljettaja (kolminkertainen maailmanmestari) (k. 1994)
22. maaliskuuta – Rebecca Belmore, kanadalainen valokuvaaja, performanssitaiteilija ja kuvanveistäjä
24. maaliskuuta – Kelly LeBrock, yhdysvaltalainen näyttelijä
25. maaliskuuta – Peter O’Brien, australialainen näyttelijä
29. maaliskuuta – Jo Nesbø, norjalainen pörssimeklari, kirjailija ja muusikko

 huhtikuu–kesäkuu 
 2. huhtikuuta – Linford Christie, brittiläinen pikajuoksija ja olympiavoittaja
 4. huhtikuuta – Hugo Weaving, australialainen näyttelijä
 9. huhtikuuta – Jaak Aab, virolainen poliitikko
11. huhtikuuta – Jeremy Clarkson, englantilainen journalisti ja autoasiantuntija
  11. huhtikuuta   – Esa Saarnio (”Rokki-Rantanen”), suomalainen kitaristi
12. huhtikuuta – Teuvo Hakkarainen, suomalainen perussuomalaisten kansanedustaja
15. huhtikuuta – Pedro Delgado, espanjalainen maantiepyöräilijä
  15. huhtikuuta   – Philippe, belgialaisten kuningas
17. huhtikuuta – Riitta Uusitalo, suomalainen kuvittaja, kuvataiteilija, sarjakuvapiirtäjä ja kirjailija
25. huhtikuuta – Anna Babitzin, suomalainen laulaja ja show-esiintyjä
29. huhtikuuta – Kari Kriikku, suomalainen klarinetisti
 4. toukokuuta – Werner Faymann, Itävallan liittokansleri 2008–2016
 9. toukokuuta – Johnny Paul Koroma, Sierra Leonen valtionpäämies 1997–1998 (k. 2003)
10. toukokuuta – Paul David Hewson (”Bono”), irlantilainen muusikko (”U2”)
11. toukokuuta – Jesper Asholt, tanskalainen näyttelijä
12. toukokuuta – Lisa Martin, australialainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti
16. toukokuuta – Rosario Fiorello, italialainen viihdyttäjä ja laulaja
17. toukokuuta – Simon Fuller, brittiläinen televisio- ja levytuottaja
18. toukokuuta – Jari Kurri, suomalainen jääkiekkoilija
21. toukokuuta – Jeffrey Dahmer, yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (k. 1994)
23. toukokuuta – Linden Ashby, yhdysvaltalainen näyttelijä
24. toukokuuta – Doug Jones, yhdysvaltalainen näyttelijä
  24. toukokuuta   – Kristin Scott Thomas, englantilainen näyttelijä
26. toukokuuta – Henrik Enckell, suomalainen psykoanalyytikko ja kirjailija
31. toukokuuta – Greg Adams, kanadalainen jääkiekkoilija
 4. kesäkuuta – Paula Risikko, suomalainen poliitikko
 6. kesäkuuta – Steve Vai, yhdysvaltalainen kitaristi
 9. kesäkuuta – Eva Dahlgren, ruotsalainen laulaja
11. kesäkuuta – Stefan Sundström, ruotsalainen muusikko
18. kesäkuuta – Teemu Kakkuri, suomalainen teologi, pastori, toimitusjohtaja ja rehtori (k. 2022)
20. kesäkuuta – Mikael Andersson, suomalainen näyttelijä
22. kesäkuuta – Erin Brockovich, yhdysvaltalainen kansalaisaktivisti
25. kesäkuuta – Gitte Seeberg, tanskalainen poliitikko
27. kesäkuuta – Trude Teige, norjalainen toimittaja, kirjailija ja juontaja

 heinäkuu–syyskuu 
 1. heinäkuuta – Hannu Tuomainen, suomalainen elokuvatuottaja
 2. heinäkuuta – James Hirvisaari, suomalainen poliitikko
   2. heinäkuuta   – Terry Rossio, yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja -tuottaja
 4. heinäkuuta – Roland Ratzenberger, itävaltalainen Formula 1 -kuljettaja (k. 1994)
 7. heinäkuuta – Jukka Mäkelä, suomalainen poliitikko ja Espoon kaupunginjohtaja
 8. heinäkuuta – Haakon Bruun-Hanssen, norjalainen amiraali
14. heinäkuuta – Jane Lynch, yhdysvaltalainen näyttelijä
17. heinäkuuta – Toril Marie Øie, Norjan korkeimman oikeuden puheenjohtaja
18. heinäkuuta – William Dembski, yhdysvaltalainen matemaatikko, filosofi ja teologi
21. heinäkuuta – Fritz Walter, saksalainen jalkapalloilija
23. heinäkuuta – Jon Landau, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja (k. 2024)
27. heinäkuuta – Tiina Onikki-Rantajääskö, suomalainen kielitieteilijä
 4. elokuuta – José Luis Rodríguez Zapatero, Espanjan pääministeri 2004–2011
 7. elokuuta – David Duchovny, yhdysvaltalainen näyttelijä
 8. elokuuta – Ralf König, saksalainen sarjakuvapiirtäjä
10. elokuuta – José Antonio Domínguez Bandera (”Antonio Banderas”), espanjalaissyntyinen näyttelijä
14. elokuuta – Sarah Brightman, englantilainen laulaja
  14. elokuuta   – Katriina Honkanen, suomalainen näyttelijä ja laulaja
16. elokuuta – Éric Caritoux, ranskalainen maantiepyöräilijä
  16. elokuuta   – Timothy Hutton, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Tavallisia ihmisiä)
17. elokuuta – Sean Penn, yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja
21. elokuuta – Roman Schatz, saksalais-suomalainen kirjailija, toimittaja ja ohjaaja
26. elokuuta – Branford Marsalis, yhdysvaltalainen jazz-muusikko
28. elokuuta – Leroy Chiao, yhdysvaltalainen astronautti
  28. elokuuta   – Emma Samms, englantilainen näyttelijä
 5. syyskuuta – Karita Mattila, suomalainen oopperasopraano
 6. syyskuuta – Detlev Glanert, saksalainen säveltäjä
 8. syyskuuta – Stefano Casiraghi, italialainen liikemies ja julkisuuden henkilö (k. 1990)
 9. syyskuuta – Hugh Grant, englantilainen näyttelijä
10. syyskuuta – Colin Firth, englantilainen näyttelijä
11. syyskuuta – Hiroshi Amano, vuoden 2014 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut japanilainen fyysikko, yksi sinisen LED:in keksijöistä
17. syyskuuta – Damon Hill, englantilainen Formula 1 -kuljettaja (maailmanmestari)
18. syyskuuta – Joshua Angrist, vuoden 2021 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut israelilais-yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja professori
23. syyskuuta – Jason Carter, brittiläinen näyttelijä
  23. syyskuuta   – Steve Conte, yhdysvaltalainen muusikko
26. syyskuuta – Eric M. Runesson, ruotsalainen juristi, oikeusneuvos ja Ruotsin akatemian jäsen
29. syyskuuta – Eini Pajumäki, suomalainen laulaja
30. syyskuuta – Blanche Lincoln, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko

 lokakuu–joulukuu 
 7. lokakuuta – Ilkka Vainio, suomalainen sanoittaja, musiikkituottaja ja laulaja
 8. lokakuuta – Kirsi-Marja Laitinen (”Kikka Laitinen”), suomalainen laulaja, lauluntekijä, sanoittaja ja säveltäjä
 9. lokakuuta – Anders Ekborg, ruotsalainen näyttelijä ja laulaja
   9. lokakuuta   – Laura Ruohonen, suomalainen näytelmäkirjailija
12. lokakuuta – Hiroyuki Sanada, japanilainen näyttelijä
13. lokakuuta – Christel Liljeström, suomalainen poliitikko
17. lokakuuta – Rob Marshall, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja koreografi
18. lokakuuta – Craig Mello, vuoden 2006 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biologi ja professori
  18. lokakuuta   – Jean-Claude Van Varenberg (”JeanClaude Van Damme”), belgialainen itämaisten taitelulajien taitaja, toimintaelokuvien käsikirjoittaja ja näyttelijä
24. lokakuuta – Jaime Garzón, kolumbialainen koomikko, lehtimies ja rauhanneuvottelija (k. 1999)
29. lokakuuta – Michael Carter, yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
30. lokakuuta – Diego Maradona, argentiinalainen jalkapalloilija
31. lokakuuta – Reza Pahlavi, Iranin viimeisen šaahin Mohammad Reza Pahlavin vanhin poika
 1. marraskuuta – Tim Cook, yhdysvaltalainen liikemies
 2. marraskuuta – Martti Rousi, suomalainen sellisti
 4. marraskuuta – Kathy Griffin, yhdysvaltalainen näyttelijä ja stand-up-koomikko
 8. marraskuuta – Michael Nyqvist, ruotsalainen näyttelijä (k. 2017)
10. marraskuuta – Neil Gaiman, englantilainen tieteiskirjailija
11. marraskuuta – Christian Prudhomme, ranskalainen urheiluvaikuttaja ja toimitusjohtaja
12. marraskuuta – Ismo Alanko, suomalainen muusikko
  12. marraskuuta   – Peggy Hessen Følsvik, norjalainen ammattiyhdistysjohtaja
17. marraskuuta – Ru Paul Andre Charles (”RuPaul”), yhdysvaltalainen drag queen
18. marraskuuta – Kim Wilde, englantilainen pop-muusikko
22. marraskuuta – Albert Cartier, ranskalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
23. marraskuuta – Seppo Lehtikangas, suomalainen jalkapalloilija (k. 2020)
24. marraskuuta – Jussi Pesonen, suomalainen toimitusjohtaja
27. marraskuuta – Julija Tymošenko, Ukrainan ent. pääministeri
25. marraskuuta – John F. Kennedy, Jr., yhdysvaltalainen lakimies ja kustantaja, presidentti John F. Kennedyn poika (k. 1999)
29. marraskuuta – Ilkka Paananen, suomalainen pianisti
 2. joulukuuta – Nicholas Dingley (”Razzle”), englantilainen rumpali ("Hanoi Rocks") (k. 1984)
 3. joulukuuta – Daryl Hannah, yhdysvaltalainen näyttelijä
 4. joulukuuta – Fred Ramsdell, vuoden 2025 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen molekyylibiologi ja immunologi
10. joulukuuta – Kenneth Branagh, irlantilais-brittiläinen näyttelijä ja elokuvaohjaaja
  10. joulukuuta   – Vesa Haltsonen, suomalainen näyttelijä
13. joulukuuta – José Eduardo Agualusa, angolalainen kirjailija
14. joulukuuta – James Comey, yhdysvaltalainen FBI:n ent. johtaja
  14. joulukuuta   – Ebrahim Raisi, Iranin presidentti 2021–2024 (k. 2024)
17. joulukuuta – Miroslav Kalousek, tšekkiläinen poliitikko ja ministeri
21. joulukuuta – Jarmo Saarti, suomalainen kirjastonhoitaja, tutkija ja kirjailija
18. joulukuuta – Sirkku Peltola, suomalainen teatteriohjaaja ja kirjailija
22. joulukuuta – Felicitas Hoppe, saksalainen kirjailija
27. joulukuuta – Kaj Turunen, suomalainen yrittäjä ja Kokoomuksen kansanedustaja
31. joulukuuta – Steve Bruce, englantilainen jalkapalloilija

 Kuolleita 

 tammikuu–maaliskuu 
 3. tammikuuta – Victor Sjöström, ruotsalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (s. 1879)
 4. tammikuuta – Albert Camus, vuoden 1957 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut algerialaissyntyinen ranskalainen filosofi ja kirjailija (Sivullinen) (s. 1913)
 7. tammikuuta – Tellervo Laurila, suomalainen oopperalaulaja ja kirjallisuuden suomentaja (s. 1887)
   7. tammikuuta   – Julius Polin, suomalainen liikemies (s. 1869)
25. tammikuuta – Ernst Gehrcke, saksalainen fyysikko (s. 1878)
28. tammikuuta – Ernst Linko, suomalainen säveltäjä (s. 1889)
29. tammikuuta – Eero Antikainen, suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja (s. 1906)
 6. helmikuuta – Jussi Harjula, suomalainen päätoimittaja (s. 1898)
 9. helmikuuta – Aleksandr Benois, venäläinen taiteilija (s. 1870)
   9. helmikuuta   – Ernő Dohnányi, unkarilainen säveltäjä, kapellimestari ja pianisti (s. 1877)
12. helmikuuta – Oskar von Hindenburg, saksalainen kenraaliluutnantti (s. 1883)
13. helmikuuta – E. J. Nyström, suomalainen matemaatikko ja professori (s. 1895)
14. helmikuuta – Sven Lidman, ruotsalainen kirjailija (s. 1882)
17. helmikuuta – Vilho Nenonen (”Suomen tykistön isä”), suomalainen tykistökenraali (s. 1883)
20. helmikuuta – Adone Zoli, Italian pääministeri 1957–1958 (s. 1887)
21. helmikuuta – Ilona Jalava, suomalainen tekstiilitaiteilija (s. 1878)
29. helmikuuta – Manda Björling, ruotsalainen näyttelijä (s. 1876)
 2. maaliskuuta – Stanisław Taczak, puolalainen kenraali (s. 1874)
 4. maaliskuuta – Leonard Warren, yhdysvaltalainen baritoni (s. 1911)
 9. maaliskuuta – Sigurd Laesvirta], suomalainen taiteilija, sarjakuvapiirtäjä ja kirjailija (s. 1910)
   9. maaliskuuta   – Jalmari Jäntti, WSOY:n toimitusjohtaja (s. 1876)
11. maaliskuuta – Roy Chapman Andrews, yhdysvaltalainen luonnontieteilijä (s. 1884)
18. maaliskuuta – Erkki Paavolainen, suomalainen kouluneuvos, kansanopiston johtaja ja kansanedustaja (s. 1890)
24. maaliskuuta – Helena Eeva (”A. Kajo”, ”Helen Neva”, ”L. Suolakivi”, ”Arvi Tarvainen”, ”Asser Tervasmäki”, ”Tjärbacka”, ”Aarne Torniainen”), suomalainen iskelmäsanoittaja (s. 1923)
  24. maaliskuuta   – Weli Pölkki, suomalainen runoilija (s. 1912)
25. maaliskuuta – Arturo Ambrosio, italialainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja (s. 1870)

 huhtikuu–kesäkuu 
 1. huhtikuuta – Tuanku Abdul Rahman, Malaijan kuningas (s. 1895)
 3. huhtikuuta – Norodom Suramarit, Kambodžan kuningas (s. 1896)
10. huhtikuuta – Arthur Benjamin, australialainen säveltäjä (s. 1893)
11. huhtikuuta – Rosa Grünberg, ruotsalainen näyttelijä ja oopperalaulaja (s. 1878)
14. huhtikuuta – Alonzo Sundman, suomalainen jääkärikenraali (s. 1895)
17. huhtikuuta – Eddie Cochran, yhdysvaltalainen rockabilly-muusikko ja multi-instrumentalisti (s. 1938)
20. huhtikuuta – Ksenia Aleksandrovna Romanova, venäläinen suuriruhtinatar, keisari Aleksanteri III:n tytär
24. huhtikuuta – Max von Laue, vuoden 1914 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko, röntgendiffraktion keksijä (s. 1879)
25. huhtikuuta – Aman Allah Khan, Afganistanin kuningas 1919–1929 (s. 1892)
  25. huhtikuuta   – August Kopff, saksalainen tähtitieteilijä (s. 1882)
  25. huhtikuuta   – Ilmari Krohn, suomalainen säveltäjä ja musiikintutkija (s. 1867)
26. huhtikuuta – Wander Johannes de Haas, alankomaalainen fyysikko ja matemaatikko (s. 1878)
 1. toukokuuta – Charles Holden, brittiläinen arkkitehti (s. 1875)
 3. toukokuuta – Martti Elis Niemi (”Masa Niemi”), suomalainen näyttelijä ja koomikko (”Pätkä”) (s. 1914)
 5. toukokuuta – Sulho Ranta, suomalainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikkikirjailija (s. 1901)
 6. toukokuuta – Pál Ábrahám (”Paul Abraham”), unkarilaissyntyinen operettisäveltäjä (Viktoria ja hänen husaarinsa) (s. 1892)
 7. toukokuuta – Elsa Heporauta, suomalainen kirjailija (Kalevala Korun perustaja) (s. 1883)
 8. toukokuuta – Hugo Alfvén, ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1872)
 9. toukokuuta – Signe Bergman, ruotsalainen naisasianainen (s. 1869)
   9. toukokuuta   – Arvid Lydecken, suomalainen kirjailija (s. 1884)
11. toukokuuta – John D. Rockefeller, yhdysvaltalainen liikemies (s. 1874)
  11. toukokuuta   – Hugo Vasarla, suomalainen vuorineuvos (s. 1886)
12. toukokuuta – Aly Khan, pakistanilainen diplomaatti ja YK:n yleiskokouksen varapuheenjohtaja (s. 1911)
13. toukokuuta – Harry Schell, yhdysvaltalainen kilpa-autoilija (s. 1921)
24. toukokuuta – Clara Ingram Judson, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1879)
30. toukokuuta – Boris Pasternak, vuoden 1958 Nobelin kirjallisuuspalkinnosta kieltäytynyt neuvostoliittolainen kirjailija (Tohtori Živago) (s. 1890)
31. toukokuuta – Walther Funk, saksalainen sanomalehtimies ja kansallissosialistinen poliitikko (s. 1890)
 1. kesäkuuta – Enok Rytkönen, suomalainen kirjakauppias, lasten kuvakirjojen tekijä ja kääntäjä (s. 1874)
 8. kesäkuuta – Ragnar Ekelund, suomalainen kirjailija ja taidemaalari (s. 1892)
 9. kesäkuuta – Semjon Lavotškin, neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija (s. 1900)
12. kesäkuuta – Raul Roine, suomalainen kirjailija (s. 1907)
19. kesäkuuta – Chris Bristow, brittiläinen Formula 1 -kuljettaja (s. 1937)
  19. kesäkuuta   – Jimmy Bryan, yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja (s. 1926)
  19. kesäkuuta   – Alan Stacey, brittiläinen Formula 1 -kuljettaja (s. 1933)
24. kesäkuuta – Arvo Kuusla, suomalainen elokuvanäyttelijä ja elokuvan järjestäjä (s. 1907)
25. kesäkuuta – Walter Baade, saksalainen tähtitieteilijä (s. 1893)
  25. kesäkuuta   – Ida Outhwaite, australialainen kuvittaja, kirjailija ja taiteilija (s. 1888)

 heinäkuu–syyskuu 
 5. heinäkuuta – Viljo Mikkola, suomalainen säveltäjä ja kirkkomuusikko (s. 1871)
 9. heinäkuuta – Matti Miikki, suomalainen poliitikko (s. 1889)
11. heinäkuuta – Gunnar Björling, suomalainen runoilija (s. 1887)
13. heinäkuuta – Allina Amanda Hildén (Alli Paasikivi), Suomen presidentti Juho Kusti Paasikiven puoliso (s. 1879)
14. heinäkuuta – Maurice de Broglie, ranskalainen fyysikko (s. 1875)
15. heinäkuuta – Kaarlo Hildén, suomalainen maantieteilijä ja antropologi (s. 1893)
  15. heinäkuuta   – Lawrence Tibbett, yhdysvaltalainen näyttelijä ja baritoni (s. 1896)
16. heinäkuuta – Albert Kesselring, saksalainen marsalkka (s. 1881)
  16. heinäkuuta – Set Persson, ruotsalainen kommunistinen poliitikko (s. 1897)
18. heinäkuuta – Pekka Pennanen, suomalainen poliitikko ja kunnallisneuvos (s. 1872)
  18. heinäkuuta   – Oscar Tengström, suomalainen näyttelijä (s. 1887)
28. heinäkuuta – Vilho Annala, suomalainen poliitikko ja professori (s. 1888)
 3. elokuuta – Virginia Balistrieri, italialainen näyttelijä (s. 1888)
 7. elokuuta – Väinö Hannikainen, suomalainen säveltäjä (s. 1900)
12. elokuuta – Kaarle Viktor Väänänen (”Kalle Väänänen”), suomalainen kirjailija (s. 1888)
28. elokuuta – Pekka Aarnio, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1930)
30. elokuuta – Aarre Tuompo, suomalainen psykologian professori (s. 1908)
 1. syyskuuta – Hisamuddin Alam Shah, Malaijan kuningas (s. 1898)
 3. syyskuuta – J. E. Salomaa, suomalainen filosofi ja professori (s. 1891)
 5. syyskuuta – August Alexander Korhonen (”Aku Korhonen”), suomalainen näyttelijä ja koomikko (s. 1892)
 7. syyskuuta – Wilhelm Pieck, DDR:n ensimmäinen presidentti (s. 1876)
 8. syyskuuta – Oscar Pettiford, yhdysvaltalainen jazz-sellisti, kontrabasisti ja säveltäjä (s. 1922)
 9. syyskuuta – Johan Björling (”Jussi Björling”), ruotsalainen tenori (s. 1911)
   9. syyskuuta   – Armas Maasalo, suomalainen säveltäjä ja kirkkomuusikko (s. 1885)
10. syyskuuta – Fjodor Panfjorov, venäläinen neuvostokirjailija (s. 1896)
14. syyskuuta – Antero Lamminen, suomalainen lehtitoimittaja ja kokoomuslainen poliitikko
20. syyskuuta – Ida Rubinstein venäläinen ballerina (s. 1885)

 lokakuu–joulukuu 
 6. lokakuuta – Tapio Voionmaa, suomalainen diplomaatti (s. 1896)
 7. lokakuuta – August Hyöki, suomalainen poliitikko ja kansanedustaja (s. 1874)
14. lokakuuta – Sigurd Hoel, norjalainen kirjailija, kustannusalan vaikuttaja ja kirjallisuuskriitikko (s. 1890)
  14. lokakuuta   – Abram Ioffe, neuvostoliittolainen fyysikko (s. 1880)
  14. lokakuuta   – T. S. Vehkakorpi, suomalainen runoilija, sanoittaja ja kääntäjä (s. 1890)
15. lokakuuta – Henny Porten, saksalainen mykkäelokuvien näyttelijä (s. 1890)
17. lokakuuta – Yrjö J. E. Alanen, suomalainen teologi ja professori (s. 1890)
18. lokakuuta – Craig Mello, vuoden 2006 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biologi ja professori
22. lokakuuta – Antti Aho, suomalainen kirjailija ja suomentaja (s. 1900)
24. lokakuuta – Kaarlo Soinio, suomalainen urheilutoimittaja, voimistelija ja jalkapalloilija (s. 1888)
25. lokakuuta – Harry Ferguson, irlantilainen insinööri ja keksijä, nykyaikaisen traktorin kehittäjä (s. 1884)
 3. marraskuuta – Harold Spencer Jones, englantilainen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal (s. 1890)
 5. marraskuuta – Oscar Enckell, suomalainen kenraali ja teollisuusmies (s. 1878)
   5. marraskuuta   – August Gailit, virolainen kirjailija (s. 1891)
   5. marraskuuta   – Johnny Horton, yhdysvaltalainen kantrilaulaja (s. 1925)
 6. marraskuuta – Erich Raeder, saksalainen suuramiraali (Kriegsmarinen komentaja) (s. 1876)
 8. marraskuuta – Oscar Enckell, suomalainen kenraali ja teollisuusmies (s. 1878)
11. marraskuuta – Valdemar Liljeström, suomalainen poliitikko (s. 1902)
12. marraskuuta – Eero Selin, suomalainen viulisti, kapellimestari ja soitinrakentaja (s. 1893)
16. marraskuuta – Clark Gable, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (s. 1901)
  16. marraskuuta   – John Österholm, suomalainen poliitikko (s. 1882)
19. marraskuuta – Hans Ahlström, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos (s. 1904)
24. marraskuuta – Olga Aleksandrovna Romanova, venäläinen suuriruhtinatar, keisari Aleksanteri III:n tytär (s. 1882)
28. marraskuuta – Dirk Jan de Geer, Alankomaiden pääministeri 1926–1929 ja 1939–1940 (s. 1870)
28. marraskuuta – Richard Wright, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1908)
30. marraskuuta – Alvar Palmgren, suomalainen kasvitieteilijä ja professori (s. 1880)
 4. joulukuuta – Konrad Huber, suomalainen diplomi-insinööri ja haulikkoampuja (s. 1892)
 7. joulukuuta – Clara Haskil, romanialainen pianisti (s. 1895)
11. joulukuuta – Heikki Mäkinen, suomalainen poliitikko (s. 1888)
12. joulukuuta – Christopher Hornsrud, norjalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1859)
22. joulukuuta – Ragnar Öller (”Sten Söderskär”), suomalainen kunniakonsuli ja kirjailija (s. 1893)
31. joulukuuta – Aune Häme, suomalainen näyttelijä (s. 1909)

 Nobelin palkinnot 
Nobelin fysiikanpalkinto: Donald Glaser
Nobelin kemianpalkinto: Willard Libby
Nobelin lääketieteen palkinto: Sir Frank Macfarlane Burnet ja Peter Medawar
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Saint-John Perse
Nobelin rauhanpalkinto: Albert Luthuli

 Muuta 
 Elokuvavuosi 1960
 Kirjallisuusvuosi 1960
 Musiikkivuosi 1960
 Urheiluvuosi 1960

 Kirjallisuus 
Pekka Tuomikoski: 50 vuotta sitten. Vuosi 1960'' (Minerva, 2010)

 Lähteet 

*