1788

Tapahtumia 
1. tammikuuta – Vuonna 1785 perustettu sanomalehti The Daily Universal Register sai uuden nimen The Times.
2. tammikuuta – Georgiasta tuli Yhdysvaltain neljäs osavaltio.
8. tammikuuta – Antonio Salierin tragikoomisen oopperan Axur, Re d'Ormus kantaesitys Wienin Burgtheaterissa.
9. tammikuuta – Connecticutista tuli Yhdysvaltain viides osavaltio.
2. helmikuuta – Johann Friedrich Reichardtin oopperan Andromeda kantaesitys pidettiin Berliinin Kuninkaallisessa oopperassa.
5. helmikuuta – Etelä-Carolina vahvisti ensimmäisenä Yhdysvaltain perustuslain.
6. helmikuuta – Massachusettsista tuli Yhdysvaltain kuudes osavaltio.
27. helmikuuta – Ulricehamnin palo Ruotsissa.
28. huhtikuuta – Marylandistä tuli Yhdysvaltain seitsemäs osavaltio.
23. toukokuuta – Etelä-Carolinasta tuli Yhdysvaltain kahdeksas osavaltio.
21. kesäkuuta – New Hampshirestä tuli Yhdysvaltain yhdeksäs osavaltio.
25. kesäkuuta – Virginiasta tuli Yhdysvaltain kymmenes osavaltio. The Virginia Ratifying Convention‎ ratifioi Yhdysvaltain perustuslain.
Kustaa III:n sota alkoi:
28. kesäkuuta – Puumalan kahakka
 17. heinäkuuta – Suursaaren taistelu. 
 9. elokuuta – Liikkalan nootti. 
 12. elokuuta – Anjalan liittokirja.
26. kesäkuuta – Wolfgang Amadeus Mozart sai valmiiksi teoksensa, jota myöhemmin kutsutaan nimellä Sinfonia nro 39.
26. heinäkuuta – New Yorkista tuli Yhdysvaltain yhdestoista osavaltio.
28. heinäkuuta – Wolfgang Amadeus Mozart sai valmiiksi teoksensa, jota myöhemmin kutsutaan nimellä Sinfonia nro 40.
10. elokuuta – Wolfgang Amadeus Mozart sai valmiiksi teoksensa, jota myöhemmin kutsutaan nimellä Sinfonia nro 41. Myös lisänimellä Jupiter tunnettu kappale jäi hänen viimeiseksi sinfoniakseen.
21. elokuuta – Tanska julisti sodan Ruotsille täyttääkseen liittolaissitoumuksensa Venäjää kohtaan.
10. syyskuuta – Antonio Salierin koomisen oopperan Il Talismano kantaesitys Wienin Burgtheaterissa.
29. syyskuuta – Tanskan joukot voittivat ruotsalaiset Kvistrumin taistelussa.
5. joulukuuta – Luigi Cherubinin oopperan Démophon kantaesitys Grand Opéra Parisissa.

Tuntematon päivämäärä 
maaliskuu – Kioton kaupungin keskusta tuhoutui lähes täysin kolme päivää kestäneessä tulipalossa.
K. Gananderin kirja Maan-Miehen Huone- ja Koti-Aptheeki ilmestyi.
Immanuel Kantin kirja Kritik der Praktischen Vernunft ilmestyi.
James Madisonin, Alexander Hamiltonin ja John Jayn teos The Federalist ilmestyi.
Yhdistynyt kuningaskunta perusti ensimmäisen vankilasiirtokunnan Australiaan ja Norfolkinsaarelle.
Connecticut kielsi kansalaisiltaan orjakaupan.
John Marshall saapui Marshallinsaarille.
HMS Bounty -laivan kapinoitsijat kävivät Tahitilla.
Jakob Gadolinista tuli Turun arkkipiispa.

 Syntyneitä 
 1. tammikuuta – Étienne Cabet, ranskalainen utopistinen sosialisti (k. 1856)
 5. tammikuuta – Caspar Ett, saksalainen säveltäjä ja urkuri (k. 1847)
 8. tammikuuta – Erik Drake, ruotsalainen säveltäjä, musiikintutkija ja musiikkipedagogi (k. 1870)
22. tammikuuta – Ernst Fredrik Brander, suomalainen senaattori ja hovioikeuden presidentti (k. 1860)
  22. tammikuuta – George Gordon Byron, englantilainen runoilija (k. 1824)
27. tammikuuta – P. U. F. Sadelin, suomalainen kirkkoherra ja kirjailija (k. 1858)
31. tammikuuta – Felice Romani, italialainen runoilija ja libretisti (k. 1865)
 2. helmikuuta – Carl Alexander Heideloff, saksalainen arkkitehti, taidemaalari ja kaivertaja (k. 1865)
 5. helmikuuta – Károly Kisfaludy, unkarilainen kirjailija (k. 1830)
   5. helmikuuta – Robert Peel, brittiläinen poliitikko ja Scotland Yardin luoja (k. 1850)
   5. helmikuuta – Lars Sackleen, suomalainen senaattori (k. 1870)
10. helmikuuta – Johann Peter Pixis, saksalainen pianisti ja säveltäjä (k. 1874)
12. helmikuuta – Karl von Reichenbach, saksalainen kemisti, geologi, metallurgi, luonnontieteilijä, teollisuusmies ja filosofi (k. 1869)
17. helmikuuta – László Ungvárnémeti Tóth, unkarilainen runoilija (k. 1820)
22. helmikuuta – Gregori Aminoff vanhempi, ruotsalainen eversti (k. 1847)
  22. helmikuuta – Arthur Schopenhauer, saksalainen filosofi (k. 1860)
24. helmikuuta – Johan Christian Dahl, norjalainen maisemataidemaalari (k. 1857)
 1. maaliskuuta – Gheorghe Asachi, romanialainen kirjailija (k. 1869)
 5. maaliskuuta – Carl Gustaf Polviander, suomalainen sotilas ja Vänrikki Stoolin mahdollinen esikuva (k. 1876)
 7. maaliskuuta – Antoine César Becquerel, ranskalainen fyysikko, sähköopin tutkija (1878)
 8. maaliskuuta – William Hamilton, skotlantilainen filosofi ja metafyysikko (k. 1856)
10. maaliskuuta – Joseph von Eichendorff, saksalainen kirjailija (k. 1857)
12. maaliskuuta – David d’Angers, ranskalainen kuvanveistäjä (k. 1856)
29. maaliskuuta – Don Carlos, Espanjan kuningas Kaarle IV:n poika (k. 1855)
31. maaliskuuta – Jessadabodindra, Thaimaan kuningas 1824–1851 (k. 1851)
 5. huhtikuuta – Mihail Fjodorovitš Orlov, venäläinen kenraali (k. 1842)
13. huhtikuuta – Johan Erik Nordblom, ruotsalainen säveltäjä, kapellimestari, laulupedagogi, pianisti ja urkuri (k. 1848)
14. huhtikuuta – Odert Gripenberg, suomalainen luutnantti ja koulunjohtaja (k. 1848)
20. huhtikuuta – Spyrídon Trikoúpis, kreikkalainen valtiomies, diplomaatti ja kirjailija (k. 1873)
24. huhtikuuta – Pehr Jonas Törnqvist, suomalainen senaattori ja salaneuvos (k. 1870)
10. toukokuuta – Augustin Jean Fresnel, ranskalainen insinööri ja optiikan tutkija (k. 1827)
  10. toukokuuta – Jekaterina Pavlovna Romanova, venäläinen suuriruhtinatar (k. 1819)
13. toukokuuta – Anders Gabriel Wikman, suomalainen pappi ja sanakirjan laatija (k. 1876)
16. toukokuuta – Friedrich Rückert, saksalainen runoilija ja orientalisti (k. 1866)
17. toukokuuta – Suleiman pašša, alk. Joseph Anthelme Sève, ranskalais-egyptiläinen upseeri (k. 1860)
18. toukokuuta – Hugh Clapperton, brittiläinen laivaston upseeri ja tutkimusmatkailija (k. 1827)
21. toukokuuta – Heikki Punttala, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (k. 1865)
10. kesäkuuta – José de Villamil, ecuadorilainen kenraali, poliitikko ja ministeri (k. 1866)
16. kesäkuuta – Fredrik Wilhelm Baeckman, suomalainen Venäjän armeijan everstiluutnantti ja tilanomistaja (k. 1853)
18. kesäkuuta – Karl Sigismund Kunth, saksalainen kasvitieteilijä (k 1850)
 1. heinäkuuta – Jean-Victor Poncelet, ranskalainen prikaatinkenraali ja matemaatikko (k. 1867)
23. heinäkuuta – Prideaux John Selby, englantilainen lintutieteilijä, kasvitieteilijä ja taiteilija (k. 1867)
 3. syyskuuta – Gustaf Erik Pasch, ruotsalainen kemisti ja keksijä (k. 1862)
12. syyskuuta – Alexander Campbell, irlantilais-yhdysvaltalainen uskonnollinen johtaja (k. 1866)
21. syyskuuta – Geert Adriaans Boomgaard, alankomaalainen, kenties historian ensimmäinen tunnettu 110 vuoden iän saavuttanut henkilö (k. 1899)
  21. syyskuuta – Juhana Kainulainen, suomalainen runonlaulaja ja tietäjä (k. 1847)
22. syyskuuta – James Burton, englantilainen egyptologi (k. 1862)
30. syyskuuta – Lordi Raglan, brittiläinen marsalkka (k. 1855)
 2. lokakuuta – Johan Petter Winter, suomalainen senaattori, juristi ja kartanonomistaja (k. 1872)
 9. lokakuuta – József Kossics, slovenialainen kirjailija (k. 1867)
11. lokakuuta – Simon Sechter, itävaltalainen musiikkiteoreetikko, musiikkipedagogi ja säveltäjä (k. 1867)
13. lokakuuta – Jishaq Levinsohn, puolanjuutalainen kirjailija (k. 1860)
14. lokakuuta – Edward Sabine, irlantilainen astronomi, ornitologi ja tutkimusmatkailija (k. 1883)
20. lokakuuta – Johan William Forsman, suomalainen juristi, hovioikeuden presidentti ja senaattori
23. lokakuuta – Sarah Hale, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1879)
 8. marraskuuta – Anders Johan Hipping, suomalainen lääninrovasti ja historioitsija (k. 1872)
20. marraskuuta – Félix Varela, kuubalainen pappi ja Kuuban itsenäisyysliikkeen kannattaja (k. 1853)
 9. joulukuuta – Abraham Kingelin, suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja teollisuudenharjoittaja (k. 1849)
16. joulukuuta – Vilhelm Fredrik Palmblad, ruotsalainen kirjailija, kreikan kielen ja kirjallisuuden professori (k. 1862)
18. joulukuuta – Camille Pleyel, ranskalainen pianisti, musiikkikustantaja ja pianotehtaan omistaja (k. 1855)
26. joulukuuta – Reinhold von Becker, suomalainen kirjailija ja kielentutkija (k. 1858)
29. joulukuuta – Christian Thomsen, tanskalainen arkeologi (k. 1865)
  29. joulukuuta – Tomás de Zumalacárregui, espanjalainen kenraali (k. 1835)

Paul van Suchtelen, venäläinen sotilas, kenraalikuvernööri ja kasakkapäällikkö (k. 1833)
William Strickland, yhdysvaltalainen arkkitehti ja insinööri (k. 1854)

 Kuolleita 
11. tammikuuta – François-Joseph-Paul de Grasse, ranskalainen amiraali (s. 1722)
18. tammikuuta – Johan Conrad Weber, suomalainen luutnantti ja perunanviljelyn uranuurtaja (s. 1723)
31. tammikuuta – Charles Edward Stuart, Englannin kruununtavoittelija (s. 1720)
17. helmikuuta – Quentin de La Tour, ranskalainen taidemaalari (s. 1704)
18. helmikuuta – John Whitehurst, brittiläinen geologi, fyysikko ja tähtitieteilijä (s. 1713)
26. helmikuuta – Gabriel Prychtén, suomalainen taidemaalari (s. 1748)
 1. maaliskuuta – Orazio Mei, italialainen säveltäjä ja urkuri (s. 1731)
 2. maaliskuuta – Salomon Gessner, sveitsiläinen runoilija, taidemaalari ja etsaaja (s. 1730)
 6. maaliskuuta – Jakob Haartman, Turun piispa 1776–1788 (s. 1717)
29. maaliskuuta – Charles Wesley, englantilainen pappi, metodismin perustaja ja virsirunoilija (s. 1707)
31. maaliskuuta – Katarina Elisabet Grubb, suomalainen Teijon ruukin omistaja (s. 1721)
 3. huhtikuuta – Erik Tuneld, ruotsalainen maantieteilijä (s. 1709)
 8. huhtikuuta – Johan Grysselius, ruotsalainen lääkäri ja lintutieteilijä (s. 1738)
15. huhtikuuta – Giuseppe Bonno, itävaltalainen säveltäjä (s. 1711)
16. huhtikuuta – Georges Leclerc de Buffon, ranskalainen matemaatikko, biologi, kosmologi ja kirjailija (s. 1707)
 4. toukokuuta – Jacob Reinhold de Pont, suomalainen kartanonomistaja ja Åvikin lasitehtaan perustaja (s. 1717)
 8. toukokuuta – Giovanni Antonio Scopoli, italialainen lääkäri ja luonnontieteilijä (s. 1723)
17. toukokuuta – Dorothea Biehl, tanskalainen näytelmäkirjailija (s. 1731)
21. toukokuuta – Erik Frosterus, suomalainen kappalainen ja katekismuksen tekijä (s. 1713)
21. kesäkuuta – Johann Georg Hamann, saksalainen filosofi (s. 1730)
28. kesäkuuta – Johann Christoph Vogel, saksalais-ranskalainen säveltäjä (s. 1756)
 2. elokuuta – Thomas Gainsborough, englantilainen taidemaalari (s. 1727)
14. elokuuta – Thomas Sheridan, irlantilainen näyttelijä ja opettaja (s. 1719)
 1. syyskuuta – Kristofer Manderström, ruotsalainen kirjailija (s. 1727)
 6. syyskuuta – Erik af Palén, suomalainen virkamies ja lainsuomentaja (s. 1716)
22. syyskuuta – Toriyama Sekien, japanilainen taiteilija (s. 1712)
25. syyskuuta – Joaquim Borges de Figueroa, brasilialainen katolinen arkkipiispa (s. 1714)
 2. lokakuuta – Isaac Lithovius, suomalainen rovasti ja kirjailija (s. 1709)
15. lokakuuta – Samuel Greig, skotlantilaissyntyinen venäläinen meriupseeri (s. 1735)
24. lokakuuta – François-Jean de Chastellux, ranskalainen kirjailija (s. 1734)
14. marraskuuta – Jean-Dominique Maraldi, italialainen tähtitieteilijä (s. 1709)
24. marraskuuta – Gabriel Fortelius, Porvoon piispa 1762–1788 (s. 1700)
 6. joulukuuta – Nicole-Reine Lepaute, ranskalainen astronomi ja matemaatikko (s. 1723)
 8. joulukuuta – Pierre André de Suffren de Saint-Tropez, ranskalainen amiraali (s. 1729)
   8. joulukuuta – Gabriel Tidgren, ruotsalainen kielentutkija ja historioitsija (s. 1743)
14. joulukuuta – Carl Philipp Emanuel Bach, saksalainen säveltäjä (s. 1714)
  14. joulukuuta – Kaarle III, Espanjan kuningas 1759–1788 (s. 1716)
22. joulukuuta – Percivall Pott, englantilainen kirurgi ja yksi ortopedian perustajista (s. 1714)
29. joulukuuta – Gustaf David Hamilton, ruotsalainen kreivi ja sotamarsalkka (s. 1699)

Carl Petter Lenning, ruotsalais-suomalainen urkuri ja suomalaisen orkesteritoiminnan perustaja (s. 1711)
Daniel af Thunberg, ruotsalainen insinööri (s. 1712)

Tapahtumia aiheittain
 Kirjallisuusvuosi 1788

*

nv:1751 – 1800