Perustuslaki

Perustuslaki myös. Konstituutio on muodolliselta asemaltaan kansallisen oikeusjärjestyksen normihierarkian ylimmänasteinen säädös, joka määrittelee oikeus- ja yhteiskuntajärjestelmän perusteet. Näihin kuuluvat oikeusjärjestyksessä noudatettavat perusoikeudet, ylimpien valtioelinten valintatapa ja valtasuhteet sekä se menettely, jolla alemmanasteisia oikeusnormeja voidaan pätevästi antaa.Hallberg 1999, s. 64 Perustuslain voidaan sanoa sisältävän kansakunnan elämää koskevat valtiolliset perusratkaisut.Jyränki 2003, s. 228

Perustuslain säätäminen ja muuttaminen on lähes kaikkialla maailmassa mahdollista vain erityisessä, vaikeutetussa lainsäätämisjärjestyksessä, minkä vuoksi perustuslain sanotaan nauttivan korotettua muodollista lainvoimaa.Jyränki 2003, s. 213 Vaikeutettu säätämisjärjestys perustuu yleensä vaatimukseen määräenemmistöstä kansanedustuslaitoksessa, useammasta kuin yhdestä käsittelystä kansanedustuslaitoksessa ja/tai kansanäänestyksestä.Tuori 2000, s. 15 Esimerkiksi Suomessa tarvitaan eduskunnan 2/3:n tai 5/6:n määräenemmistö. Joidenkin maiden perustuslaeissa on lisäksi säännöksiä, jotka kieltävät kokonaan kajoamasta joihinkin perustuslain tärkeimpiä lähtökohtia ilmentäviin säännöksiin.

Perustuslakien esikuvana pidetään Magna Cartaa vuodelta 1215.

 Suomen perustuslaki 

Nykyinen Suomen perustuslaki säädettiin vuonna 1999, ja se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000. Sitä ennen Suomessa oli monista muista maista poiketen neljä lakia, jotka olivat voimassa perustuslain veroisina, nimittäin vuoden 1919 hallitusmuoto, vuoden 1928 valtiopäiväjärjestys sekä vuonna 1922 annetut lait valtakunnanoikeudesta sekä eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin sekä oikeusasiamiehen virkatointen lainmukaisuutta. Myös Ahvenanmaan itsehallintolaki on edelleen perustuslain luontoinen, ja sen muuttaminen edellyttää sekä eduskunnan että Ahvenanmaan maakuntapäivien yhtäpitävää päätöstä, joista eduskunnan päätös on tehtävä perustuslain säätämisjärjestyksessä.

Suomessa perustuslakia voidaan muuttaa kahdella eri menettelytavalla: joko
 eduskunta hyväksyy muutosesityksen jätettäväksi lepäämään, minkä jälkeen se seuraavien vaalien jälkeen valitussa eduskunnassa hyväksytään vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä, tai
 eduskunta julistaa ehdotuksen kiireelliseksi päätöksellä, jota kannattaa vähintään viisi kuudesosaa annetuista äänistä, minkä jälkeen itse ehdotus hyväksytään vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä

Tämä säätämisjärjestys perustuslakia koskeville asioille vahvistettiin jo vuoden 1906 valtiopäiväjärjestyksessä, ja samassa järjestyksessä ne on käsiteltävä nykyisenkin perustuslain mukaan.

Perustuslain säätämisjärjestyksessä voidaan Suomessa säätää myös sellaisia lakeja, niin sanottua poikkeuslakeja, jotka eivät muuta perustuslain sanamuotoa, mutta merkitsevät poikkeamista jostakin perustuslain säännöksestä. Tällaisessa järjestyksessä on eri aikoina säädetty muun muassa joukko talouselämän säännöstelyä koskevia lakeja, jotka sisältävät poikkeuksen perustuslain vahvistamasta omistusoikeuden suojasta. Samalla menettelyllä on muutaman kerran (viimeksi 1973) säädetty myös lakeja, joiden nojalla presidentinvaali on suoritettu poikkeavassa järjestyksessä tai laissa nimetty henkilö on valittu presidentiksi. Varsinkin toisen maailmansodan aikana ja muutamana vuotena sen jälkeen tämä poikkeuslakimenettely oli usein käytössä, ja siinä järjestyksessä säädettiin myös esimerkiksi maanhankintalaki ja laki sotasyyllisten rankaisemisesta.

 Tulkinta 
Monissa maissa säädettyjen ja säädettävien lakien perustuslainmukaisuutta tulkitsee jonkinlainen perustuslakituomioistuin tai maan korkein oikeus, joka koostuu juristeista. Suomessa lakiehdotusten perustuslainmukaisuutta tulkitsee ennakollisesti eduskunnan perustuslakivaliokunta, jonka jäsenet ovat lakien säätämisestä vastaavan eduskunnan kansanedustajajäseniä. Lakien perustuslainmukaisuuden jälkikäteisvalvonta kuuluu Suomessa tuomioistuimille. Tuomioistuimen on perustuslain 106 §:n mukaan annettava etusija perustuslain säännökselle, jos lain säännöksen soveltaminen olisi sen käsiteltävänä olevassa asiassa ilmeisessä ristiriidassa perustuslain kanssa. Lisäksi asetuksen tai muun lakia alemmanasteisen säädöksen säännöstä ei perustuslain 107 §:n mukaan saa soveltaa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa, jos säännös on ristiriidassa perustuslain tai muun lain kanssa.

Asema
Eräistä maista, kuten Israelista ja Britanniasta, perustuslaki puuttuu. Saksassa on perustuslain (Verfassung) sijassa perusasetus (Grundgesetz) historiallisista syistä.

 Juhlapäivä 
Joissain maissa perustuslain päivää vietetään kansallispäivänä, etenkin jos maan itsenäistymiseen ei liity sotimista tai muuta dramatiikkaa. Esimerkiksi Norjan kansallispäivä on 17. toukokuuta, vuonna 1814 vahvistetun perustuslain vuosipäivänä.

 Konstitutionalismi 
Konstitutionalismi on ajattelutapa, jossa tietyillä järjestelyillä rajoitetaan poliittisten vallanpitäjien valtaa ja hallintaa. Se pyrkii estämään absoluuttisen vallan keskittymisen hallitsijalle ja pakottamaan hänet noudattamaan tiettyjä sääntöjä tai periaatteita hallinnassaan. Sitä voidaankin pitää eräänlaisena yhteiskuntasopimuksena, jossa hallitut alistuvat hallitsijan valtaan, mutta saavat itselleen jonkinlaisia oikeuksia ja rajaavat itselleen tietyn liikkumatilan, johon vallanpitäjä ei voi puuttua.

Konstituutio on menettelytapa, jolla yhteisön asioista päätetään. Yleensä se ymmärretään perustuslaiksi, mutta se on laajempi ja monisyisempi käsite, kuin perustuslaki ymmärrettynä yksinkertaisesti tiettyinä juridisina pykälinä. Konstituutio on hallitsijan persoonan ja jopa itsensä valtion yläpuolella, sillä se määrää kuinka valtion on toimittava. Hallitus ei voi toimia perustuslain vastaisesti, eikä lainsäätäjä kumota perustuslakia tavallisella lailla. Konstituution ei tarvitse olla välttämättä kirjallinen tai formaalisti sovittu, vaan myös spontaanisti kehittyneet hallinnan tavat ja traditiot voidaan ymmärtää konstituutioksi, mikäli niiden asema on riittävän vankka.

Perustuslait maittain

Luettelo itsenäisten valtioiden perustuslaeista

ValtioPerustuslakiAstunut voimaanperustuslaki4. tammikuuta 2004perustuslaki28. marraskuuta 1998perustuslaki8. syyskuuta 1963Andorran perustuslaki2. helmikuuta 1993perustuslaki2. tammikuuta 2010perustuslaki1. toukokuuta 1853perustuslaki5. heinäkuuta 1995Australian perustuslaki1. tammikuuta 1901perustuslaki1. lokakuuta 1920 Azerbaidžanperustuslaki12. marraskuuta 1995perustuslaki16. joulukuuta 1972perustuslaki14. helmikuuta 2002perustuslaki30. marraskuuta 1966perustuslaki15. maaliskuuta 1994perustuslaki21. syyskuuta 1981perustuslaki2. joulukuuta 1990perustuslaki7. helmikuuta 1831perustuslaki7. helmikuuta 2009 perustuslaki14. joulukuuta 1995 perustuslaki30. syyskuuta 1966perustuslaki18. heinäkuuta 2008perustuslaki5. lokakuuta 1988perustuslaki12. heinäkuuta 1991perustuslaki29. toukokuuta 2008perustuslaki9. maaliskuuta 1992perustuslaki1. tammikuuta 1996perustuslaki1. heinäkuuta 1867perustuslaki31. maaliskuuta 1996perustuslaki11. maaliskuuta 1981perustuslaki4. joulukuuta 1982perustuslaki4. heinäkuuta 1991perustuslaki18. helmikuuta 2006perustuslaki7. helmikuuta 1949perustuslaki22. joulukuuta 1990perustuslaki24. helmikuuta 1976perustuslaki16. elokuuta 1960perustuslaki16. joulukuuta 1992perustuslaki5. kesäkuuta 1849perustuslaki2. tammikuuta 2010perustuslaki15. syyskuuta 1992perustuslaki20. toukokuuta 2002perustuslaki20. lokakuuta 2008perustuslaki20. joulukuuta 1983 perustuslaki1. tammikuuta 2014 perustuslaki17. marraskuuta 1991 perustuslaki23. toukokuuta 1997 Viron perustuslaki28. kesäkuuta 1992perustuslaki21. elokuuta 1995perustuslaki6. syyskuuta 2013Suomen perustuslaki1. maaliskuuta 2000Ranskan  perustuslaki4. lokakuuta 1958perustuslaki1. tammikuuta 1997perustuslaki24. elokuuta 1995 Saksan liittotasavallan peruslaki8. toukokuuta 1949 perustuslaki28. huhtikuuta 1992perustuslaki11. kesäkuuta 1975perustuslaki1. tammikuuta 1986perustuslaki6. lokakuuta 1980perustuslaki20. kesäkuuta 2012perustuslaki28. huhtikuuta  2011Hondurasin perustuslaki2. tammikuuta 1982perustuslaki17. kesäkuuta 1944Intian perustuslaki2. tammikuuta 1950perustuslaki18. elokuuta 1945perustuslaki3. joulukuuta 1979perustuslaki15. lokakuuta 2005perustuslaki29. joulukuuta 1937perustuslaki22. joulukuuta 1947perustuslaki8. marraskuuta 2016perustuslaki1. tammikuuta 1962Japanin perustuslaki3. toukokuuta 1947perustuslaki1. tammikuuta 1952perustuslaki30. elokuuta 1995perustuslaki27. elokuuta 2010perustuslaki27. kesäkuuta 2010perustuslaki17. heinäkuuta 1948perustuslaki25. joulukuuta 1972perustuslaki11. marraskuuta 1962 perustuslaki14. elokuuta 1991 perustuslaki7. helmikuuta 1922perustuslaki23. toukokuuta 1926perustuslaki17. lokakuuta 1868perustuslaki6. tammikuuta 1986perustuslaki3. elokuuta 2011perustuslaki25. lokakuuta 1992perustuslaki5. lokakuuta 1921perustuslaki14. marraskuuta 2010perustuslaki17. marraskuuta 1991perustuslaki27. elokuuta 1957perustuslaki7. elokuuta 2008perustuslaki1. tammikuuta 1992perustuslaki21. syyskuuta 1964perustuslaki12. heinäkuuta 1991perustuslaki12. maaliskuuta 1968perustuslaki5. helmikuuta 1917perustuslaki1. lokakuuta 1978perustuslaki29. heinäkuuta 1994Mosambikin perustuslaki21. joulukuuta  2004Monacon perustuslaki17. joulukuuta 1962perustuslaki1. tammikuuta 1992perustuslaki19. lokakuuta 2007perustuslaki14. joulukuuta 1962perustuslaki9. helmikuuta 1990perustuslaki31. tammikuuta 1968 Alankomaat perustuslaki29. maaliskuuta 1815perustuslaki20. syyskuuta 2015perustuslaki1. tammikuuta 1987perustuslaki25. marraskuuta 2010perustuslaki29. toukokuuta 1999Norjan perustuslaki17. toukokuuta 1814perustuslaki6. marraskuuta 1996perustuslaki14. elokuuta 1973perustuslaki20. kesäkuuta 1992perustuslaki11. lokakuuta 1972perustuslaki16. syyskuuta 1975perustuslaki31. joulukuuta 1993perustuslaki2. helmikuuta 1987perustuslaki28. huhtikuuta 1997Portugalin perustuslaki28. huhtikuuta 1976perustuslaki21. marraskuuta 1991Venäjän federaation perustuslaki12. joulukuuta 1993perustuslaki26. toukokuuta 2003perustuslaki28. lokakuuta 1960 Saint Kitts ja Nevisperustuslaki23. kesäkuuta 1983perustuslaki1. tammikuuta 2001perustuslaki8. marraskuuta 2006perustuslaki9. elokuuta 1965perustuslaki1. lokakuuta 1992perustuslaki23. joulukuuta 1991perustuslaki1. elokuuta 2012perustuslaki4. helmikuuta 1997perustuslaki9. heinäkuuta 2011Espanjan perustuslaki6. joulukuuta 1978perustuslaki7. syyskuuta 1978perustuslaki9. heinäkuuta 2005perustuslaki30. syyskuuta 1987Sveitsin perustuslaki18. huhtikuuta 1999perustuslaki27. helmikuuta 2012perustuslaki6. marraskuuta 1994perustuslaki28. huhtikuuta 1977perustuslaki28. huhtikuuta 2017perustuslaki4. helmikuuta 1875perustuslaki2. tammikuuta 2014perustuslaki7. helmikuuta 1982perustuslaki18. toukokuuta 1992perustuslaki8. lokakuuta 1995Ukrainan perustuslaki28. kesäkuuta 1996perustuslaki2. joulukuuta 1971Yhdysvaltain perustuslaki21. kesäkuuta 1788perustuslaki15. helmikuuta 1967perustuslaki8. joulukuuta 1992perustuslaki30. heinäkuuta 1980perustuslaki26. marraskuuta 2000perustuslaki20. joulukuuta 1999perustuslaki28. marraskuuta 2013perustuslaki16. toukokuuta 1991perustuslaki9. toukokuuta 2013

 Osittain tunnustetut maat 
ValtioPerustuslakiAstunut voimaanperustuslaki3. lokakuuta 1999perustuslaki25. joulukuuta 1947Kosovon perustuslaki15. kesäkuuta 2008 perustuslaki10. joulukuuta 2006 Palestiina perustuslaki28. toukokuuta 1964 perustuslaki5. toukokuuta 1985 perustuslakielokuu 1976 perustuslaki31. toukokuuta 2001 perustuslaki8. huhtikuuta 2001 perustuslaki1. tammikuuta 1996

Itsehallintoalueet
 Territorio  PerustuslakiAstunut voimaanperustuslaki17. lokakuuta 1960perustuslaki1. tammikuuta 1986perustuslaki15. kesäkuuta 2007perustuslaki10. lokakuuta 2010perustuslaki1. tammikuuta 2009perustuslaki2. tammikuuta 2007perustuslaki4. huhtikuuta 1990perustuslaki20. joulukuuta 1999perustuslaki19. lokakuuta 1974perustuslaki1. tammikuuta 1978perustuslaki25. heinäkuuta 1952perustuslaki10. lokakuuta 2010perustuslaki15. lokakuuta 2012

 Ei ratifioitua perustuslakia 
  (Kanadan perustuslaki)
 issa ei voida hyväksyä perustuslakia siksi, että ortodoksijuutalaiset eivät voi hyväksyä Israelin tasavaltaa Raamatussa mainituksi uudeksi Israeliksi. Lisäksi perustuslaissa jouduttaisiin määrittämään, onko Israel kansanvaltainen demokratia vai Jahven uskonoppineiden avulla johtama teokratia. Käytännössä Israelissa monen elämänalueen lainsäädäntö on maallinen ja kansanvaltainen, mutta perhelainsäädännössä on teokraattisia piirteitä. 1950-luvulta olevan konsensuksen mukaan Israel on teokraattis-demokraattinen valtio. Israelin valtioajatus perustuu sionismiin.
 (Ruotsin perustuslait)
n perustuslaki ei ole yksittäinen dokumentti, vaan koostuu kuudesta latinankielisestä kirjasta. Tämän takia sen ei joskus lasketa täyttävän perustuslain vaatimuksia.
  (de facto Koraani ja Sunna) (1992)



Lähteet




 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 International Constitutional Law  

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit