Saskatchewan

Saskatchewan on yksi Kanadan preeriaprovinsseista. Sen pinta-ala on 651 900 km² ja asukasluku 1 098 352 (vuoden 2016 väestönlaskenta). Pääosa väestöstä asuu provinssin eteläosissa, melko lähellä Yhdysvaltain rajaa. Suurin kaupunki on Saskatoon, toiseksi suurin on provinssin pääkaupunki Regina.

Provinssin nimen pohjana on Saskatchewanjoki, jonka nimi on creen kieltä ja tarkoittaa ”nopeasti virtaavaa jokea” (kisiskatchewan).

 Maantiede 
Saskatchewan on muodoltaan kutakuinkin suorakulmio. Sen rajanaapurit ovat Alberta lännessä, Luoteisterritoriot pohjoisessa, Manitoba idässä ja Yhdysvaltain osavaltiot Montana ja Pohjois-Dakota etelässä.

Provinssin pohjoisin kolmasosa on osa Kanadan kilpeä. Eteläosaan ulottuvat Pohjois-Amerikan Suuret tasangot

Jääkausi vaikutti suuresti Saskatchewanin maisemaan, uurtaen ja muokaten pohjoista kilpeä, jolloin muodostui kalliojyrkänteitä, järviä ja jokia. Eteläisiä tasankoja peittää sedimenttikerros, jonka jäätiköt ja niiden sulamisvedet ovat kasanneet. Tärkeimmät maatalousalueet sijaitsevat hienojakoisemman sedimentin alueilla, kun taas moreenia ja muita karkeampia sedimenttejä sisältäviä  kukkuloita käytetään pääasiassa karjanhoitoon. Joet ja mannerjäätiköiden sulamisvedet ovat uurtaneet tasangoille monia upeita jokilaaksoja, mukaan lukien Pohjois- ja Etelä-Saskatchewan-jokien sekä Qu'Appelle-joen laaksot.

Saskatchewanissa on kaksi kansallispuistoa: Prince Albertin kansallispuisto pohjoisessa ja Grasslandsin kansallispuisto etelässä.

 Historia 
Ennen eurooppalaista asutusta Saskatchewanissa asuivat Athabaska-, Algonquia- ja Sioux-heimot. Ensimmäinen Saskatchewaniin saapunut eurooppalainen oli vuonna 1690 saapunut Henry Kelsey, joka yritti käydä turkiskauppaa provinssin alkuasukkaiden kanssa. Hän totesi ettei provinssin ilmasto ollut ihmisasutukselle kelvollinen - talvet olivat aivan liian kylmiä ja kesät liian kuumia. Useat nykyiset saskatchewanilaiset ovat aivan samaa mieltä: lämpötilat vaihtelevat rajusti. -40 – -50 astetta talvella ei ole harvinaista ja kovat tuulet saavat ilman tuntumaan vielä paljon kylmemmältä. Kesällä on usein +40 astetta ja hyttyset ovat jatkuva riesa.

Ensimmäinen pysyvä eurooppalainen asutus provinssissa oli Hudson's Bay Companyn toimipaikka Cumberland Housessa, sen perusti Samuel Hearne vuonna 1774.

Canadian Pacific Railway -rautatien rakentaminen 1870-luvulla toi provinssiin asutusta Kanadan hallituksen antaessa ilmaista maata halukkaille muuttajille. Ratsupoliisit perustivat provinssiin lukuisia linnoituksia.

Alkuasukkaat pakotettiin omiin reservaatteihin. Métis-kansa Louis Rielin johdolla aloitti Saskatchewanin kapinan muodostaakseen oman, Kanadasta riippumattoman hallituksen. Riel antautui kahden kuukauden kuluttua ja tuomittiin maanpetoksesta.

Saskatchewanin väkiluku kasvoi rautatien ansiosta ja siitä tuli varsinainen provinssi vuonna 1905.

 Hallinto 
Saskatchewan on provinssi, mikä tarkoittaa että sillä on laaja itsehallinto. Provinsseilla on ja oma verotus ja lainsäädäntö, sillä ne itse huolehtivat muun muassa järjestyksestä, paikallisesta infrastruktuurista, luonnonvarojen käytöstä, koulutuksesta ja terveydenhuollosta. Provinsseilla on omat perustuslait, jotka eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa liittovaltion perustuslain kanssa. Sama pätee muuta lainsäädäntöä.

Kuninkaan edustaja ja provinssin päämies on varakuvernööri, jonka nimeään viideksi vuodeksi kerrallaan Kanadan kenraalikuvernööri konsultoituaan Kanadan pääministeriä. Saskatchewanilla on kuusi edustajaa maan parlamentin senaatissa ja 14 edustajaa edustajainhuoneessa.

Saskatchewanin lainsäädäntävalta on yksikamarisella provinssin parlamentilla. Parlamentin 58 jäsentä valitaan suorilla vaaleilla suunnilleen neljän vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen johtajasta tulee Saskatchewanin pääministeri ja hän valitsee hallituksen. Varakuvernööri vahvistaa provinssin lait ja allekirjoittaa tärkeimmät asiakirjat.

Saskatchewanin tuomiovalta on annettu tuomioistuimille. Provinssissa on kolme eri tason tuomioistuinta: provinssin tuomioistuin (Provincial Court), kruununoikeus (Court of King's Bench) ja vetoomustuomioistuin (Court of Appeal). Näiden yläpuolella on vielä liittovaltion korkein oikeus.

Saskatchewan on jaettu kuntiin, joita on 782. Kunnat huolehtivat paikallishallinnosta ja tietyistä palveluista. Provinssin pohjoisosassa on laajoja alueita, jotka eivät kuulu mihinkään kuntaan. Tämän vuoksi on olemassa Pohjois-Saskatchewanin hallintopiiri, joka hoitaa kunnille kuuluvia tehtäviä haja-asutusalueilla.

 Talous 
Saskatchewanin talous on pääosin maataloudesta riippuvainen. Päävilja on vehnä, sen lisäksi kasvatetaan rypsiä, pellavaa, ruista, kauraa, ohraa, linssejä ja herneitä. Lihakarjan tuotannossa ainoastaan Albertan provinssi tuottaa enemmän naudanlihaa kuin Saskatchewan. Pohjoisosissa metsäteollisuus on tärkeässä asemassa. Provinssissa on myös kaivosteollisuutta, joista merkittävimpinä potaska ja uraani sekä öljyn ja maakaasun tuotanto on noussut provinssin tärkeimpien tuotteiden listalle.Mineral Resources Government of Saskatchewan Oil and Gas Industry  Government of Saskatchewan 

 Lähteet 

Aiheesta muualla

*