Vasemmistoliitto

Vasemmistoliitto (, lyhenne Vas.) on suomalainen vasemmistolainen puolue. Se sai vuoden 2023 eduskuntavaaleissa 11 kansanedustajaa ja on siten Suomen kuudenneksi suurin puolue. Puolueen puheenjohtaja on Minja Koskela.

Euroopan parlamentissa vasemmistoliitto kuuluu GUE/NGL-ryhmään. Vasemmistoliitolla on Euroopan parlamentissa kolme europarlamentaarikkoa: Li Andersson, Merja Kyllönen ja Jussi Saramo.

Tavoiteohjelmassaan vasemmistoliitto pyrkii parantamaan yhteiskunnan hyvinvointia, ympäristön ja talouden kestävyyttä, ihmisten välistä tasa-arvoa, vapautta ja mahdollisuutta työhön ja toimeentuloon. Vasemmistoliiton talouspoliittisena suuntauksena on elvytyksen eli julkisten investointien kannattaminen.

 Historia 

Vasemmistoliiton aatteellinen tausta kumpuaa suomalaisen vasemmiston, sosialismin ja kommunismin historiasta.

 Tausta ja perustaminen 

Puolue luotiin vuonna 1990 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton ja Suomen Kommunistisen Puolueen pohjalle. Niihin yhdistyi myös Suomen Naisten Demokraattinen Liitto. 

Vasemmistoliitto perustettiin 28.–29. huhtikuuta 1990 Helsingin Kulttuuritalolla ja jäähallissa pidetyssä avoimessa kokouksessa, johon otti osaa 3 500 kannattajaa.The Left-Wing Alliance. Vasemmistoliitto.fi 1998. Vasemmistoliiton historiaa , Vasemmistoliitto 2008 Vuoden lopulla myös Demokraattisen Vaihtoehdon kansanedustajat liittyivät puolueeseen. Demokraattisen Vaihtoehdon kannattajat oli suljettu SKP:n toiminnasta 1980-luvun puolivälissä.

Idea uudesta puolueesta syntyi 1980-luvun lopussa, kun kansandemokraatit alkoivat pohtia, miten voisivat päästä eroon SKP/SKDL-kaksoisorganisaatiosta ja SKP:n sisäisistä riidoista. Vuoden 1988 presidentinvaaleja varten perustettu Liike 88 oli keskeinen välivaihe ajatuksen edistymisessä.Kai Hirvasnoro: Päivänkakkaramiehiä, ay-konservatiiveja ja änkyröitä. Fraktiot taistelevat 15-vuotiaassa Vasemmistoliitossa. Kansan Uutiset Viikkolehti 15.4.2005. Vasemmistoliiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin kansanedustaja Claes Andersson.

Yksi vasemmistoliiton suunnittelijoista, Reijo Käkelä, siirtyi SDP:hen jo ennen puolueen perustamista, kun SKP:n vähemmistöläiset eli taistolaiset otettiin mukaan.Miettunen, Hannu: Suvi-Annen toivoton tehtävä. Turun Sanomat 5.3.2006. Uudelleen perustetun SKP:n jäsenet poistuivat vasemmistoliitosta 1990-luvun puolivälissä.

 Claes Anderssonin kausi (1990–1998) 

Vasemmistoliitto osallistui sekä Paavo Lipposen ensimmäiseen (1995–1999) että toiseen (1999–2003) hallitukseen pitäen hallussaan kahta ministerinsalkkua. Puoluekokouksessa 1995 vain 17 viidestäsadasta edustajasta äänesti hallitukseen osallistumista vastaan. 

Kansanedustajat Esko-Juhani Tennilä, Mikko Kuoppa ja Veijo Puhjo erotettiin eduskuntaryhmästä heti kauden alussa 1995 näiden äänestettyä hallitusta vastaan. Nämä perustivat sitten oman eduskuntaryhmänsä, Vasemmistoryhmän (Va-r). Ennen seuraavia eduskuntavaaleja kapinalliset kuitenkin hyväksyttiin takaisin ja asetettiin ehdokkaiksi.Kapinalliset kelpasivat Vasemmistoliitolle. Yle 22.11.1998.

Kulttuuriministerinä toiminut Andersson joutui väistymään hallituksesta syyskuussa Suvi-Anne Siimeksen tultua valituksi puoluejohtajaksi.

 Siimeksen kausi (1998–2006) 

Eduskuntavaalien 2003 jälkeen vasemmistoliitto ei päässyt hallitukseen,Siimes: Vasemmistoliitto hallitukseen , Verkkouutiset 18.3.2003 sillä Anneli Jäätteenmäen hallituksesta tehtiin edeltäjiä kapeapohjaisempi punamultahallitus.

Maaliskuussa 2006 vasemmistoliittoa vuodesta 1998 johtanut Siimes ilmoitti eroavansa tehtävästään. Erimielisyyksiin puolueensa kanssa ajautunut puheenjohtaja osoitti erotessaan syyttävän sormensa vasemmistoliiton ”entisiin taistolaisiin”, jotka hänen mielestään jarruttivat välttämättömiä uudistuksia.Siimes eroaa puolueensa johdosta, Yle 2.3.2006. Siimes oli arvostellut tovereitaan julkisuudessa usein jo aiemmin, mutta kulminaatiopisteeksi muodostui puolueen eduskuntaryhmän ottama kanta kriisinhallintalain käsittelyssä. Ryhmän enemmistö vaati, että EU:n taistelujoukkojen käyttöön tulisi olla suomalaisten osalta Yhdistyneiden kansakuntien tai Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön valtuutus.Kriisinhallintalaki eteni eduskunnassa, Yle 12.3.2006

Vasemmistoliiton entinen puoluesihteeri (1990–1995) ja SAK:n apulaisjohtaja Matti Viialainen perusti vuonna 2005 Vasemmisto yhteen -yhdistyksen, jonka tarkoituksena on edistää kahden suuren vasemmistopuolueen yhtymistä. Viialainen oli esittänyt vastaavaa usein aikaisemminkin. Ennen yhdistyksen perustamista kiersi vasemmistopiireissä aihetta käsitellyt Viialaisen ja Timo Roppolan kirjoittama muistio. Keskustellessaan muistiosta puoluehallitus katsoi, ettei yhdistämiselle ollut asiallisia perusteita tai kannatusta.Turha yhdistämiskeskustelu lopetettava , Vasemmistoliiton puoluehallituksen kannanotto 16.2.2005 Viialainen erosi vasemmistoliitosta keväällä 2006 katsottuaan ”maltillisten voimien joutuneen puolueessa tappiolle”.Viialainen jättää Vasemmistoliiton, Yle 14.5.2006

 Korhosen kausi (2006–2009) 

Vasemmistoliiton uudeksi puheenjohtajaksi valittiin 13. toukokuuta 2006 Tampereella pidetyssä ylimääräisessä puoluekokouksessa kansanedustaja ja entinen kuntaministeri Martti Korhonen.Martti Korhonen Vasemmistoliiton puheenjohtajaksi , Vasemmistoliiton tiedote 13.5.2006. Varsinaisessa puoluekokouksessa kesällä 2007 ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittiin helsinkiläinen kansanedustaja Paavo Arhinmäki ja toiseksi varapuheenjohtajaksi riihimäkeläinen lähihoitaja ja kaupunginvaltuutettu Aino-Kaisa Pekonen. Puoluesihteeriksi valittiin Sirpa Puhakka ja puoluevaltuuston puheenjohtajaksi Katja Syvärinen.

Heikosti menneiden Eurovaalien jälkeen puheenjohtaja Martti Korhonen ilmoitti 10. kesäkuuta 2009 eroavansa. Vetovastuun otti varapuheenjohtaja Paavo Arhinmäki. 

 Arhinmäen kausi (2009–2016) 

Uusi puheenjohtaja, Paavo Arhinmäki, valittiin 27. kesäkuuta 2009 järjestetyssä puoluevaltuuston ylimääräisessä kokouksessa.

Eduskuntavaalin 2011 jälkeen Vasemmistoliitto liittyi Kataisen hallitukseen, jossa se sai kaksi ministerinpaikkaa. Puheenjohtaja Arhinmäestä tuli kulttuuriministeri. Vasemmistoliiton listoilta valitut kansanedustajat Markus Mustajärvi ja Jyrki Yrttiaho äänestivät Kataisen hallitukselle epäluottamusta, ja heidät erotettiin eduskuntaryhmästä. He muodostivat tällöin Vasenryhmä-eduskuntaryhmän.Yle Uutiset, viitattu 1.12.2011. Kevään 2014 kehysriihen ratkaisut johtivat siihen, että puolue ei katsonut voivansa jatkaa hallituksessa. Arhinmäki perusteli eroamista sillä, että hallitus heikentää pienituloisimpien asemaa.

Juha Sipilän hallituskaudella eduskuntavaalien 2015 jälkeen puolue toimi oppositiossa, ja vastusti erityisesti pienituloisiin kohdistuvia leikkauksia ja hallituksen suunnittelemaa sote- ja maakuntauudistusta, joka olisi kasvattanut yksityisten toimijoiden roolia.

 Li Anderssonin kausi (2016–2024) 

Vaalikauden aikana kesällä 2016 Li Andersson valittiin neuvoa-antavan jäsenäänestyksen perusteella puolueen puheenjohtajaksi. Uusi puheenjohtaja onnistui luotsaamaan puolueen kasvattamaan kannatustaan sekä vuoden 2017 kuntavaaleissa että vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.

Eduskuntavaaleissa 2019 vasemmistoliiton kärkiteemoina olivat eriarvoistumisen pysäyttäminen, oikeudenmukainen ilmastonmuutoksen torjunta ja uusi työ. Vasemmistoliitto parantaisi vanhusten palvelutalojen ja kotihoidon hoitajamitoitusta sekä perustaisi vanhusasiainvaltuutetun viran varmistamaan ikäihmisten palveluiden toteutumista.

Puolue aloitti 6. kesäkuuta 2019 Rinteen hallituksessa neljän muun puolueen, sosialidemokraattien, keskustan, vihreiden ja RKP:n kanssa. Hallitukseen osallistumisesta järjestettiin neuvoa-antava jäsenäänestys, jossa 97 % äänestäneistä puolueen jäsenistä kannatti puolueen johdon tapaan hallitukseen osallistumista. Neuvoteltu hallitusohjelma oli julkaistu kokonaisuudessaan ennen äänestystä. Jäsenäänestystä ja hallituksen aloittamista edeltäneissä hallitusneuvotteluissa kaikkien puolueen asettamien kynnyskysymysten nähtiin täyttyneen uuden hallituksen panostaessa esimerkiksi terveydenhuoltoon, koulutukseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan leikkausten sijaan. Puolue sai hallituksesta opetusministerin sekä sosiaali- ja terveysministerin salkut, joista ensimmäiseksi valittiin puolueen puheenjohtaja Li Andersson ja jälkimmäinen jaettiin kahdeksi kahden vuoden kaudeksi niin, että Aino-Kaisa Pekonen toimi soteministerinä kaksi ensimmäistä vuotta ja Hanna Sarkkinen kaksi jälkimmäistä vuotta. 

Puolueen ministerit säilyivät samoina, hallituspohjan ja hallitusohjelman tapaan, pääministeri Antti Rinteen vaihtuessa Sanna Mariniin ja hallituksen Marinin hallitukseksi.

Puolueen puheenjohtaja ja opetusministeri Li Anderssonin jäädessä äitiysvapaalle joulukuussa 2020 hänen tilalleen sijaiseksi kesään 2021 asti nousi puolueen varapuheenjohtaja Jussi Saramo.

Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa vasemmistoliitto menetti viisi kansanedustajan paikkaa. Puolueen mieskansanedustajien määrä putosi seitsemästä kahteen. Åbo Akademin tutkimuksen mukaan lähes kolmannes aiemmin vasemmistoliittoa ja vihreitä kannattaneista antoi äänensä taktisesti SDP:lle. Taustalla olivat ennen kaikkea SDP:n puheenjohtajan Sanna Marinin puheet siitä, että vaaleissa äänestetään hallituspohjasta. Vasemmistoliitto menetti kannatustaan selvästi perinteisesti vahvoilla tukialueillaan Kainuussa ja Lapissa. Lapin vaalipiirissa vasemmistoliiton kannatus laski 4,2 prosenttiyksikköä, eikä puolue saanut eduskunnan jättäneen Markus Mustajärven tilalle Lapista enää uutta kansanedustajaa.

Koskelan kausi (2024–)

Lokakuussa 2024 vasemmistoliiton puheenjohtajaksi valittiin Minja Koskela.

 Nimi ja tunnukset 

 Rakenne ja organisaatio 

 Puolueen toimielimet 

Vasemmistoliiton korkein päättävä elin on joka kolmas vuosi kokoontuva puoluekokous, jonka tehtävänä on valita puolueelle puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa, puoluesihteeri, puoluehallitus ja puoluevaltuusto. Kokouksissa hyväksytään puolueen ohjelmat ja asiakirjat. 

Puoluekokousten välillä ylintä päätäntävaltaa käyttää kaksi kertaa vuodessa kokoontuva puoluevaltuusto ja kuukausittain kokoontuva puoluehallitus.

 Eduskuntaryhmä 

Vasemmistoliittoa eduskunnassa edustaa vasemmistoliiton eduskuntaryhmä. Eduskuntaryhmä toimii vasemmistoliiton kansanedustajien yhteistyöelimenä. Eduskuntaryhmän kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä ja muodostetaan kantoja eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän valtiopäiväkaudella 2019–2023 muodostaa 16 kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana toimii kansanedustaja Jussi Saramo.Vasemmistoliiton kansanedustajat vasemmisto.fi

 Piirijärjestöt 

Puolueen järjestörakenne koostuu paikallis-, piiri- ja keskustasosta. Vasemmistoliitolla on 13 piirijärjestöä.

 Helsingin Vasemmistoliitto
 Hämeen Vasemmistoliitto
 Kainuun Vasemmisto
 Keski-Suomen Vasemmisto
 Kaakkois-Suomen Vasemmistoliitto
 Vasemmistoliiton Lapin piiri
 Pirkanmaan Vasemmistoliitto
 Pohjanmaan Vasemmisto
 Pohjois-Pohjanmaan Vasemmisto
 Satakunnan Vasemmistoliitto
 Savo-Karjalan Vasemmisto
 Vasemmistoliiton Uudenmaan piirijärjestö
 Varsinais-Suomen Vasemmistoliitto

 Lähiyhteisöt 

Vasemmistoliiton naisjärjestö on Vasemmistonaiset. Nuorisotyötä tekee puolueesta riippumaton, itsenäinen Vasemmistonuoret ja varhaisnuorisotyötä Suomen Demokratian Pioneerien Liitto. 

Vasemmistoliiton sivistysjärjestö on Kansan Sivistystyön Liitto. Vasemmistoliiton samoin kuin sen edeltäjien päätearkistona toimii Kansan Arkisto, joka on kaikille avoin yksityinen keskusarkisto.

Muita vasemmistoliiton oheisjärjestöjä ovat Yrjö Sirolan Säätiö, Kansantalojen Liitto, Eläkeläiset ja Kansan Radioliitto. Lisäksi puoluetta lähellä ovat Vasemmisto-opiskelijat, Kulttuurityön Keskus, Hebe-säätiö, Nuorisolomat ja Lasten Toiminnan Tukisäätiö.

 Media 

Puolueen pää-äänenkannattaja on kerran viikossa paperilla ja päivittäin verkossa ilmestyvä Kansan Uutiset (KU). Vuonna 1957 ilmestymisensä aloittaneesta lehdestä tehtiin puolueen äänenkannattaja elokuussa 2000,Yrjö Rautio: Sitoutumattomaksi ja jälleen puoluelehdeksi. teoksessa Veli-Pekka Leppänen (toim.): Etusivu uusiks! Kansan Uutisten viisi vuosikymmentä (Kansan Uutiset 2007), s. 224–227. mutta käytännössä lehti oli vastaavassa roolissa myös 1990-luvun. Ruotsinkielistä vasemmistoa palvelee Ny Tid. 

Pirkanmaan vasemmisto julkaisee vapaaehtoisvoimin verkkolehteä Vasen Kaista.  

 Kansainväliset jäsenyydet 

Vasemmistoliitto oli Euroopan vasemmistopuolueen jäsen vuosina 2009–2024, mutta erosi siitä ja perusti muiden eronneiden puolueiden kanssa Euroopan vasemmistoliiton (lyh. ELA). Euroopan parlamentissa puolue kuuluu Euroopan yhtyneen vasemmiston/Pohjoismaiden vihreän vasemmiston (GUE/NGL) ryhmään. Pohjoismaiden neuvostossa vasemmistoliitto toimii Vasemmistososialistisessa vihreässä ryhmässä (VSG).

1. helmikuuta 2004 vasemmistoliitto oli perustamassa Pohjoismaiden vihreän vasemmiston liittoa (NGLA) Reykjavíkissa yhdessä Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan veljespuolueiden kanssa.

Vasemmistoliitto kuuluu vuonna 1991 perustettuun Uuteen eurooppalaiseen vasemmistofoorumiin (NELF), jonka kahdesti vuodessa järjestettäviä kokouksia on pidetty myös Suomessa.

 Rahoitus 

Vasemmistoliitto on vastaanottanut puoluerahoitusta yksityishenkilöiltä, järjestöiltä, säätiöiltä ja yrityksiltä. Tuen antajia ovat olleet muun muassa Ammattiliitto Pro, Avantisäätiö, JHL:n Punarinnat ja Vasemmistoryhmä, Kuljetustyön tuki ry, Metallityöväen Liitto, Osuuskunta Tradeka, Palvelualojen ammattiliitto Pam, Paperin Vasemmistoliittoryhmä, Pohjolan Yhteisö ry, Pohjolan yhtiöt, Punajuuri ry, Puutyöväenliitto, Rakennusliitto, Rautatieläisten Liitto, Suomen Elintarviketyöläisten Liitto, Teollisuusalojen ammattiliitto sekä Vuokatin Demokraattinen yhdistys ry.

 Poliittiset linjaukset ja tavoitteet 


pienois|280px|Kuntakohtaiset tulokset vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
pienois|Vasemmistoliiton kannatus eduskuntavaaleissa 2019 vaalipiireittäin.

 Kuntavaaliohjelma 2021 

Vasemmistoliiton 2. helmikuuta 2021 julkaistu kuntavaaliohjelma koostui viidestä kärjestä.

Ensimmäinen koulutukseen ja sivistykseen keskittynyt kärki keskittyi neljän asian takaamiseen kunnissa koulutukseen ja sivistykseen panostamalla: varhaiskasvatusta kaikille, kohtuulliset ryhmäkoot terveissä kouluissa, tasa-arvoinen koulutie jokaiselle ja yhdenvertainen toinen aste.

Toinen osio nosti kunnat keskiöön ilmastonmuutoksen ratkaisijoina. Puolueen mielestä liikkumisesta tulisi tehdä vaivatonta ja ilmastoystävällistä, rakentamisessa ja korjaamisessa tulisi hyödyntää energiaviisaita ratkaisuja, kaavoituksen tulisi olla ilmastoviisasta ja kohtuuhintaisia asuntoja takaavaa, kuntien tulisi siirtyä pois kivihiilen ja turpeen käytöstä vuoteen 2025 mennessä sekä kunnioittaa luontoa. 

Kolmas, terveyteen ja hyvinvointiin keskittynyt osio, toteaa oikeuden terveyteen ja hyvinvointiin kuuluvan jokaiselle. Tämän osion mukaan muun muassa  sosiaali- ja terveyspalveluiden asiakasmaksuja tulisi pienentää, lääkärille pääsy taata korkeintaan viikossa maksutta, ihmisten terapiaan pääsyn mahdollisuus taata, ikäihmiselle tarjota hyvää hoivaa kotona ja palvelutaloissa, kohdistaa lisää resursseja päihteisiin liittyviä ongelmia ratkoviin palveluihin, tukea omaishoitajia, vahvistaa vammaisten palveluita ja itsemääräämisoikeutta sekä parantaa kuntien esteettömyyttä ja saavutettavuutta. Kotipalveluita, lastensuojelua, nuorisotyötä kehittämällä ja tukemalla voidaan puolueen mukaan ennaltaehkäistä ongelmia. Hyvinvointipalveluiden tuottamisessa ulkoistamisia pitäisi välttää ja palvelut tuottaa julkisesti demokraattisen päätäntävallan alaisuudessa.

Neljäs osuus kritisoi lomautuksia lyhytnäköisinä, todellisuudessa kustannuksia aiheuttavina säästöinä ja korostaa työhyvinvoinnin ja työpaikkaosallisuuden tärkeyttä, sekä edellyttää kunnan hankinnoissa hinnan lisäksi huomioitavan ympäristökysymykset, yhteiskuntavastuun ja työehdot. Kunnan on oltava reilu kaikille, hyödyntää osallistavaa budjetointia, olla tarkka kuntouttavan työtoiminnan oikeudenmukaisuudessa ja edistää kestävää elinvoimaisuuden kasvua.

Viides kuntavaaliohjelman osuus näkee kunnallisen hyvinvoinnin edistäjänä taiteen, liikunnan ja sivistyksen. Kirjastojen resurssit on taattava sekä lasten ja nuorten lukutaitokasvatusta tuettava. Kunnan on tarjottava kohtuuhintaisia tiloja ja palveluita taiteen ja kulttuurin vapaan kentän toimijoille, taidelaitoisten resurssit taattava ja kohtuullisen lippuhinnoittelun keinoin helpotettava saavutettavuutta sekä tukea ja avustaa kulttuuritoimijoita. Rakennushankkeiden budjeteista tulee "prosenttiperiaatteen" mukaisesti käyttää yksi prosentti taiteeseen laadukkaan ympäristön ja taiteen saavutettavuuden takaamiseksi. Nuorille tulee puolueen mukaan tarjota maksuttomia liikuntavuoroja sekä taata kaikenikäisten kuntalaisten mahdollisuus liikkua ja kokea kulttuuria. Kaupunkitilaa tulee kehittää ei-kaupalliseen suuntaan ihmisten ehdoilla: tulee lisätä julkisten paikkojen taidetta ja omaehtoisen toiminnan mahdollistavia tiloja. Vapaaseen sivistystyöhön sekä kaikenikäisten digi- ja kielitaitojen kehittämismahdollisuuksiin tulee satsata.

 Reilun siirtymän ohjelma 2020 

Vasemmistoliitto julkaisi 1. kesäkuuta 2020 ”reilun siirtymän ohjelman” – eräänlaisen vastineen Green New Dealille. Ohjelman päämäärä on tuoda esiin puolueen askelmerkit siirtymässä kohti ilmastoystävällistä hyvinvointivaltiota. Se sisältää tavoitteita ja konkreettisia toimenpide-ehdotuksia, joita puolue ajaa politiikassa. Puolueen puheenjohtaja Li Andersson tiivistää sisältöä ohjelman esipuheessa:

 Eduskuntavaaliohjelma 2019 

Eduskuntavaaleissa 2019 vasemmistoliiton kärkiteemoina olivat eriarvoistumisen pysäyttäminen, oikeudenmukainen ilmastonmuutoksen torjunta ja uusi työ. Vasemmistoliitto toivoi, että seuraava hallitus peruisi aktiivimallin, palauttaisi subjektiivisen päivähoito-oikeuden eikä leikkaisi pienituloisimpien sosiaaliturvaa.

 Eriarvoistumisen pysäyttäminen 

Vasemmistoliiton mukaan kun sosiaali- ja terveydenhuoltoa uudistetaan 2019 alkavalla vaalikaudella, lähtökohdaksi täytyisi ottaa, että jokaiselle taataan vähimmäistasona mahdollisuus päästä lääkäriin viikossa maksutta.

Vasemmistoliitto halusi ohjelmassaan hillitä vuokrien nousua kasvukeskuksissa.

Puolue tarjosi vaaliohjelmassaan myös keinoja vanhustenhoidon kriisiytyneen tilanteen ratkaisemiseksi: vasemmistoliitto parantaisi palvelutalojen ja kotihoidon hoitajamitoitusta sekä perustaisi vanhusasiainvaltuutetun viran varmistamaan ikäihmisten palveluiden toteutumista.

Oikeudenmukainen ilmastonmuutoksen torjunta

Ilmastonmuutoksen torjunnasta ei vasemmistoliiton mukaan tule tehdä Suomea eriarvoistavaa kysymystä, vaan kaikki on otettava mukaan ilmastotalkoisiin. Puolueen puheenjohtaja Li Anderssonin mukaan monella suomalaisella on pelko, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi tehtävät toimet kasvattavat eriarvoisuutta. Vasemmistoliiton tavoitteena on ratkaista ilmastokriisi niin, että lopputuloksena on aiempaa tasa-arvoisempi ja paremmin voiva yhteiskunta.

Vaaliohjelmassaan Vasemmistoliitto nosti yhdeksi ratkaisuksi ilmastonmuutoksen investoinnit raiteisiin ja muuhun päästöttömään liikenteeseen. Anderssonin mukaan kaikilla suomalaisilla ei ole varaa hankkia sähköautoa, ja varallisuus ei saa muodostua esteeksi ilmastotalkoisiin osallistumiselle, vaan kaikilla on oltava mahdollisuus osallistua ilmastonmuutoksen hillintään.

Uusi työ

Vasemmistoliitto loisi Suomeen uutta työtä nostamalla tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan rahoitusta tukemalla itsensätyöllistäjiä ja pienyrittäjiä sekä parantamalla jokaisen suomalaisen mahdollisuutta päivittää osaamistaan työuransa aikana. Puolue parantaisi koulutuksen tasa-arvoa myös maksuttomalla toisen asteen koulutuksella ja 18 ikävuoteen asti jatkuvalla oppivelvollisuudella.

Perusturva

Vasemmistoliitto peruisi perusturvaan viime vuosina tehdyt leikkaukset ja yhdistäisi sitten eri etuudet yhdeksi perusturvaksi, jonka taso korotettaisiin 800 euroon kuukaudessa. Puolue muuttaisi perusturvan lopulta kaikille vastikkeettomaksi perustuloksi, mutta ei vielä alkavalla vaalikaudella.

Tavoitteiden rahoitus

Puolueen vaatimat korotukset sosiaalietuuksiin maksaisivat Vasemmistoliiton vaihtoehtobudjetin laskelmien mukaan noin miljardi euroa vuodessa.

Vasemmistoliitto kiristäisi ansio- ja pääomatuloverotuksen progressiota sekä ottaisi käyttöön varallisuusveron. Suurituloisten tuloverotuksen lisäksi vasemmistoliitto kiristäisi muun muassa listaamattomien yhtiöiden osinkoverotusta sekä perintö- ja lahjaveroa, ottaisi käyttöön kaivos- ja lentoverot, poistaisi yrittäjävähennyksen ja leikkaisi ympäristölle haitallisia tukia puolella miljardilla eurolla.

Puolue on julkaissut vuonna 2019 "Tästä rahat!" -asiakirjan, jossa käydään yksityiskohtaisesti läpi puolueen keinot rahoittaa ajamansa muutokset.

Tavoiteohjelma 2016–2019

Tavoiteohjelmassaan vasemmistoliitto pyrkii parantamaan yhteiskunnan hyvinvointia, ympäristön ja talouden kestävyyttä, ihmisten välistä tasa-arvoa, vapautta ja mahdollisuutta työhön ja toimeentuloon. Vasemmistoliiton talouspoliittisena suuntauksena on elvytys, eli julkisten investointien tukeminen.

Periaateohjelma 2007
Kesäkuussa 2007 hyväksytty periaateohjelma määrittelee vasemmistoliiton perusarvoiksi tasa-arvon, vapauden ja kestävän kehityksen sekä sijoittaa puolueen ”kolmanteen vasemmistoon”.

Vuoden 2007 periaateohjelma jatkaa vuoden 1998 puoluekokouksen punavihreää ja yleisvasemmistolaista ohjelmaa. Tätä ennen puolueella ei ollut virallista periaateohjelmaa. Puolueen periaateohjelman mukaan kolmea perusarvoa voi edistää ainoastaan demokratiassa, jota on vahvistettava.

Kolmatta vasemmistoa vasemmistoliiton periaateohjelma kuvaa seuraavasti: ”Kolmas vasemmisto on ajatus suurten eurooppalaisten poliittisten aatteiden liberalismin ja sosialismin historiallisesta liitosta paremman maailman rakentamiseksi. Feministinen ajattelu ja ympäristötietoisuus ovat keskeisessä asemassa kolmannen vasemmiston aatemaailmassa.”

pienois|Vasemmistoliiton äänimäärä vaalipiireittäin eduskuntavaaleissa 2019.
Periaateohjelmassa puolue haluaa haastaa globaalin kapitalismin esittämällä sille solidaarisen ja kestävän vaihtoehdon. Tämä edellyttää oikeudenmukaista maailmantaloutta ja demokratian lisäämistä. Puolue on huolissaan myös eriarvoisuuden lisääntymisestä Suomessa. Kehittääkseen hyvinvointivaltiota ja sopimusyhteiskuntaa puolue ilmoittaa haluavansa rajoittaa kapitalismin ylivaltaa. Ohjelman mukaan pätkä-, osa-aika- ja vuokratöillä keinottelulle ja työelämän ehtojen huonontamiselle tarvitaan vahva vastavoima ammattiyhdistysliikkeestä.

Vasemmistoliitto haluaa edistää myös ihmisten välistä tasa-arvoa ja tasavertaisuutta perheessä, työelämässä ja yleensä yhteiskunnassa niin, että oikeudet, mahdollisuudet ja velvollisuudet eivät riipu sukupuolesta tai seksuaalisesta suuntautumisesta. Vasemmistoliitto toivottaa periaateohjelmassa maahanmuuttajat tervetulleiksi Suomeen täysivaltaisiksi kansalaisiksi. Puolue korostaa oikeutta työhön ja toimeentuloon kaikille.

Periaateohjelman mukaan vasemmistoliitolle ei riitä pelkkä mahdollisuuksien tasa-arvo, vaan se tavoittelee arkipäivässä toteutuvaa tasa-arvoa. Uskontoihin puolue suhtautuu neutraalisti, ketään ei saa puolueen mukaan syrjiä uskonnollisen vakaumuksen vuoksi.

 Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin suhtautuminen 

Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt ovat olleet keskeisessä roolissa vasemmistoliiton tavoitteissa. Vasemmistoliitto kannattaa kolmannen juridisen sukupuolen käyttöönottoa.  Vuoden 2025 alue- ja kuntavaaliohjelmassa vasemmistoliitto vaati, että seksuaalikasvatuksessa huomioitaisiin myös sukupuolen, suhteiden ja seksuaalisuuden moninaisuus.

Vuonna 2001 vasemmistoliiton kansanedustajista 14 puolsi parisuhdelakia, joka mahdollisti samaa sukupuolta olevien parisuhteen rekisteröimisen. Neljä vasemmistoliiton kansanedustajaa vastusti lakia.

Vasemmistoliiton kaikki kansanedustajat äänestivät vuonna 2014 tasa-arvoisen avioliittolain puolesta. Laki mahdollisti samaa sukupuolta olevien henkilöiden mahdollisuuden mennä keskenään naimisiin. Samalla myös samaa sukupuolta olevat parit saivat mahdollisuuden adoptoida.

Vasemmistoliiton kaikki kansanedustajat äänestivät vuonna 2023 translain uudistuksen puolesta, joka esimerkiksi poisti vaatimuksen, jonka mukaan ihmisen on oltava lisääntymiskyvytön korjatakseen juridisen sukupuolensa. 

Vuonna 2025 vasemmistoliiton kansanedustajista yhdeksän äänesti eheytyshoidot kieltävän kansalaisaloitteen puolesta. Kaksi vasemmistoliiton kansanedustajaa oli poissa äänestyksestä.  
+Vasemmistoliiton kansanedustajien äänestystuloksiaPuolestaVastaanParisuhdelaki (2001)144Tasa-arvoinen avioliittolaki (2014)14 -Translain uudistus (2023)12 -Eheytyshoitojen kieltäminen (2025)9 -

Yrittäjyyskannat

Vasemmistoliiton puheenjohtaja Paavo Arhinmäki otti vuonna 2011 kantaa myös pienyrittäjien aseman parantamiseksi. Vanhan ajatusmallin mukainen työväestön edun ajaminen ei ole enää ainoa tavoite, johon vasemmistoliitto pyrkii. Puolue vaati nykyistä vahvempaa lainsäädäntöä, jotta omalla työllään elävät yrittäjät voisivat toimia tasavertaisina suhteessa suurten pääomien hallitsemiin yrityksiin.

Arhinmäki esitti myös kansainvälisiä sopimuksia, jotka estävät hyvinvointivaltioiden rahoituspohjaa kalvavat veroparatiisit, joita suuryritykset ja suuri pääoma käyttävät hänen mukaansa siekailematta hyväkseen. Lisäksi Arhinmäen mukaan tarvitaan käytännön parannuksia yrittäjien jokapäiväiseen arkeen. Keskeisimpänä hän piti yrittäjien sosiaaliturvan parantamista muun muassa työttömyysturvan piirin pääsyä helpottamalla. Arhinmäki parantaisi pienyrittäjien asemaa Kansan Uutiset 17.8.2011

Nykyisin vasemmistoliitto haluaisi helpottaa pienyrittäjien asemaa esimerkiksi nostamalla arvonlisäverollisen liiketoiminnan alarajan 30 000 euroon. 

Turkistarhauskanta

Vasemmistoliitto kannattaa turkistarhauksen lopettamista Suomessa.

Euroopan unioni

Vasemmistoliitto on kampanjoinut sosiaalisen Euroopan puolesta tarkoittaen tällä sitä, että Euroopan unionin integraatiossa olisi huomioitava myös sosiaaliset kysymykset, eikä yhdentymistä pitäisi tehdä vain talouden ehdoilla. 

Eurovaaleissa 2019 vasemmistoliitto ajoi hiilineutraalia EU:ta vuoteen 2040 mennessä ja keinona tähän Green New Deal -tyyppistä ratkaisua, jonka puolue nimeää ekologiseksi jälleenrakennukseksi. Puolueen mielestä Euroopan keskuspankin rahoitusmarkkinoiden elvytyksen sijaan tulisi elvyttää taloutta ekologisten investointien kautta, ja näin luoda myös työpaikkoja.

Energiapolitiikka

Vasemmistoliiton tavoitteena on hiilineutraali Suomi 2030-luvun alussa. Puolue kannattaa uusiutuviin energiamuotoihin siirtymistä ja energiatehokkuuden lisäämistä. Kivihiilen käytöstä on puolueen mukaan luovuttava vuonna 2025, turpeen käytöstä 2030-luvun alkupuolella, polttoöljyn energiakäytöstä 2030-luvulla ja maakaasusta viimeistään 2040-luvun alussa.

Ydinvoimasta puolue linjaa lokakuussa 2018 julkaistussa ilmasto-ohjelmassaan seuraavasti: ”Ydinvoima on ongelmallinen energiantuotantomuoto turvallisuuden, ydinpolttoaineen hankinnan ja jätteen sekä geopolitiikan kannalta. Uusi ydinvoima on myös kallista. Ongelmistaan huolimatta ydinvoima on kuitenkin kasvihuonekaasujen osalta päästötön energiantuotantomuoto, joten sitä voidaan pitää hyväksyttävänä osana energiantuotantopalettia ainakin vielä lähivuosikymmeninä. Kuitenkin tulevaisuudessa älykkäät sähköverkot ja hajautettu sähköntuotanto vähentävät tasaisen perusvoiman tarvetta. Suomessa ei ole tarvetta jo päätettyjen lisäksi uusille ydinvoimaloille.”

Asuntojen lämmöntuotannossa puolue näkee maalämmön keskeisenä ratkaisuna. Vasemmistoliiton mukaan yksityishenkilöiden energiaremontteihin tarvitaan tukea, joka kohdentuu pienituloisille ja niille alueille, joilla investoinnin hintaa ei välttämättä saa asuntomarkkinoiden taantumisen vuoksi takaisin. Puolueen mukaan ”sinänsä energiatehokkuutta parantavat investoinnit maksavat itsensä takaisin, mutta pienituloisia helpottaisivat esimerkiksi palvelut, jossa investoinnin esimerkiksi öljykattilasta lämpöpumppuun siirtymisestä voisi maksaa takaisin kuukausimaksulla”.

Kannattajakunta 

Poliittinen nelikenttä

Poliittisen nelikentän vasemmisto-oikeisto-ulottuvuudella vasemmistoliiton kannattajat ovat vahvasti arvoliberaaleja. Kannattajista arvoliberaaleiksi tunnistautui 55 prosenttia vuonna 2015 tehdyssä Kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimuksessa. Suhteessa muihin puolueisiin, vasemmistoliiton kannattajat ovat selkeimmin vasemmalla. Puolueiden kannattajat olivat vuonna 2008 ideologisesti kauimpana kokoomuksesta. Vasemmistoliitossa on nähty myös populistisia piirteitä.

Rakenne

Vasemmistoliiton kannattajista ja jäsenistä yhtä suuri osa on korkeasti koulutettuja. Vuoden 2017 tutkimuksen mukaan vasemmistoliiton kannattajista reilu neljännes oli eläkeläisiä ja viidennes opiskelijoita. Työttömien äänestäjien osuus oli noin seitsemän prosenttia.

Vasemmistoliitto on ollut erityisen epäsuosittu puolue poliisien keskuudessa, joilta se keräsi 0,8 prosentin kannatuksen vuonna 2016.

Vuoden 2025 puoluebarometrissa 53 prosenttia suomalaisista suhtautui vasemmistoliittoon kielteisesti ja 40 prosenttia myönteisesti. 34 prosenttia katsoi, että vasemmistoliitto toimii heidän etujensa vastaisesti. Toisaalta 32 prosenttia piti puoluetta ihmiskeskeisenä. Puoluetta piti ylimielisenä 19 prosenttia suomalaisista.

Jäsenet

Vasemmistoliitossa oli vuoden 2025 puoluekokouksen mukaan 14 195 jäsentä. Vuonna 2017 jäseniä  oli noin 11 000, joista yli puolet oli liittynyt puolueeseen vuoden 2011 jälkeen, ja jäsenmäärä on kasvanut viime vuosina. V. 1998 puolue ilmoitti jäsenmääräkseen 14 000. Alhaisimmillaan puolueen jäsenyys oli v. 2011 (9 100 jäsentä), josta jäsenmäärä on kasvanut vuoteen 2018 tultaessa 11 400 jäseneen. Vasemmistoliiton jäsenet muodostavat yhdessä vihreiden ja sosialidemokraattien jäsenten kanssa selkeän punavihreän ryhmittymän. Puheenjohtaja Minja Koskelan mukaan vasemmistoliitto eroaa vihreistä siinä, että vasemmistoliitto on työntekijöiden asialla.

Vasemmistoliiton jäsenistö on muiden puolueiden tavoin suhteellisen vanha. Vuonna 2017 vasemmistoliiton jäsenten keski-ikä oli 55,9 vuotta ja lähes puolet puolueen jäsenistä on eläkkeellä. Vasemmistoliiton jäsenistä enemmistö on eläkeläisiä. Työssäkäyvien osuus puolueen jäsenistöstä on noin 40 prosenttia. Reilulla 35 prosentilla vasemmistoliiton jäsenistä on korkeakoulututkinto. Vasemmistoliitolla oli tutkimuksen mukaan toiseksi eniten työttömiä jäseniä perussuomalaisten jälkeen. Opiskelijoiden osuus vasemmistoliiton jäsenistä oli kuusi prosenttia. Kannattajiin nähden vasemmistoliiton jäsenet ovat noin 10 vuotta vanhempia. Vasemmistoliiton jäsenistön kotitalouksien mediaanitulot olivat 2 700 euroa kuukaudessa, mikä on selvästi alhaisin kaikista puolueista.

Vasemmistoliiton sukupuolijakauma on suhteellisen tasainen. Kolmannes puolueen jäsenistä asui vuonna 2017 Uudellamaalla. Jäsenten osuus Helsingin-Uudenmaan alueella on suhteellisesti huomattavasti suurempi kuin muualla Suomessa. Vasemmistoliiton jäsenistä 39 prosenttia on jossain työuran vaiheessa toiminut palkansaajajärjestöjen luottamustehtävissä. Kokemus työnantajajärjestöistä on vastaavasti kolme prosenttia. Tutkimuksen mukaan vasemmistoliitto näytti olevan osittain sidoksissa perinteisiin työmarkkinajärjestöihin sekä ylioppilas- ja opiskelijaverkostoihin.

Eduskuntavaaleissa 2019 puolueen kaksi eniten, eli yli 10 000 ääntä saanutta ehdokasta olivat 30- ja 31-vuotiaita. Yli 5 000 ääntä saaneista ehdokkaista kolme oli 30–39-vuotiaita, viisi 40–49-vuotiaita ja yksi 50–59-vuotias.

Kannattajien mielipiteitä

Vuonna 2013 Elinkeinoelämän valtuuskunnan tutkimuksessa vasemmistoliiton kannattajat erosivat suomalaisten enemmistöstä siten, että he eivät allekirjoittaneet väitettä, että ihminen olisi oman onnensa seppä. Heidän mielestään yhteiskunta ja olosuhteet ratkaisevat omaa tahtoa enemmän. Puolustusministeriön vuoden 2012 tutkimuksen mukaan suuri osa vasemmistoliiton kannattajista suhtautui kielteisesti Nato-jäsenyyteen. 85 prosenttia kannattajista puolsi sotilaallista liittoutumattomuutta. 23 prosenttia kannatti puolustusmäärärahojen pienentämistä.

61 prosenttia vasemmistoliiton kannattajista haluaisi ruotsin kielestä vapaavalintaisen kouluaineen.

Vasemmistoliiton äänestäjistä 83 prosenttia koki vuonna 2017 läheisimmiksi puolueiksi Vihreän liiton ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen. Vasemmistoliitossa ja vihreissä uskonnolliset yhteiskunnat ja seurakunnat koetaan läheisiksi huomattavasti muita puolueita harvemmin.

Vuoden 2024 Tiedebarometrissa 58 % vastaajista ja Vasemmistoliiton kannattajista 74 % oli sitä mieltä, että tieteen edistymiseksi on parasta kun tutkijat itse päättävät, mitä tutkitaan. Tutkimusvarojen kohdentamista vain parhaiten taloudellisesti hyödynnettäville aloille kannatti 32 % vastaajista, Vasemmistoliiton kannattajista 8 %.

Vuoden 2025 kyselyn mukaan vasemmistoliiton kannattajat kokivat poliittisesta keskustelusta keskimääräistä useammin vihan tunteita.

Merkittäviä poliitikkoja

Puheenjohtajat
 Claes Andersson (1990–1998)
 Suvi-Anne Siimes (1998–2006)
 Martti Korhonen (2006–2009)
 Paavo Arhinmäki (2009–2016)
 Li Andersson (2016–2024)
 Minja Koskela (2024→)

Varapuheenjohtajat
1. varapuheenjohtaja
 Salme Kandolin (1990–?)
 Kari Uotila (1990–1993)
 Katja Syvärinen (1992–1995)
 Suvi-Anne Siimes (1995–1998)
 Jorma Vokkolainen (1998–2001)
 Matti Huutola (2001–2004)
 Risto Kalliorinne (2004–2007)
 Paavo Arhinmäki (2007–2009)
 Risto Kalliorinne (2009–2013)
 Aino-Kaisa Pekonen (2013–2016)
 Hanna Sarkkinen (2016–2019)
 Jussi Saramo (2019–2022)
 Veronika Honkasalo (2022–2025)
 Laura Meriluoto (2025→)

2. varapuheenjohtaja
 Martti Korhonen (1995–1998)
 Esko Seppänen (1998–2001)
 Minna Sirnö (2001–2007)
 Aino-Kaisa Pekonen (2007–2013)
 Sari Moisanen (2013–2016)
 Juho Kautto (2016–2019)
 Minna Minkkinen (2019–2022)
 Jouni Jussinniemi (2022–2025)
 Otto Bruun (2025→)

3. varapuheenjohtaja
 Kalle Hyötynen (2013–2016)
 Veronika Honkasalo (2016–2019)
 Jouni Jussinniemi (2019–2022)
 Minna Minkkinen (2022–2025)
 Miikka Kortelainen (2025→)

Puoluesihteerit
 Matti Viialainen (1990–1995)
 Ralf Sund (1995–2001)
 Aulis Ruuth (2001–2007)
 Sirpa Puhakka (2007–2013)
 Marko Varajärvi (2013–2016)
 Joonas Leppänen (2016–2019)
 Mikko Koikkalainen (2019–2022)
 Anna Mäkipää (2022→)

Eduskuntaryhmän puheenjohtajat
 Esko Helle (1990–1997)
 Martti Korhonen (1997–1999, 2004–2006)
 Outi Ojala (1999–2004)
 Annika Lapintie (2006–2015)
 Aino-Kaisa Pekonen (2015–2019, 2024–)
 Paavo Arhinmäki (2019–2021)
 Jussi Saramo (2021–2024)

Europarlamentaarikot
Inna Ilivitzky (1999)
Esko Seppänen (1996–2009)
Marjatta Stenius-Kaukonen (1995–1996)
Outi Ojala (1996–1999)
Merja Kyllönen (2014–2019, 2024–)
Silvia Modig (2019–2024)
Li Andersson (2024–)
Jussi Saramo (2024–)

Nykyiset kansanedustajat

Timo Furuholm
Veronika Honkasalo
Jessi Jokelainen
Mai Kivelä
Anna Kontula
Minja Koskela 
Pia Lohikoski
Laura Meriluoto
Aino-Kaisa Pekonen
Hanna Sarkkinen
Johannes Yrttiaho

Vaalihistoria
 TuloksetEduskuntavaalit Vuosi Edustajat Äänet 1991  274 639 10,08 % 1995  310 340 11,16 % 1999  291 675 10,88 % 2003  277 152 9,93 % 2007  244 296 8,82 % 2011  239 039 8,13 % 2015  211 615 7,13 % 2019  251 254 8,20 % 2023  218 430 7,06 %Kuntavaalit Vuosi Valtuutetut Äänet 1992  310 757 11,67 % 1996  246 597 10,37 % 2000  219 671 9,88 % 2004  228 358 9,56 % 2008  223 673 8,77 % 2012  199 615 8,01 % 2017  226 626 8,8 % 2021  194 385 7,9 % 2025  224 005 9,3 %Aluevaalit Vuosi Valtuutetut Äänet 2022  148 720 8,0 % 2025  179 071 9,1 %Europarlamenttivaalit Vuosi Mepit Äänet 1996  236 490 10,51 % 1999  112 757 9,08 % 2004  151 291 9,13 % 2009  98 690 5,93 % 2014  161 074 9,32 % 2019  125 749 6,89 % 2024  316 758 17,3 %Presidentinvaalit Vuosi Ehdokas Äänet 1994 Claes Andersson 122 820 3,84 % 2012 Paavo Arhinmäki 167 663 5,48 % 2018 Merja Kyllönen 89 977 3,0 % 2024 Li Andersson 158 579 4,9 %

Vasemmistoliitto osallistuu omilla listoillaan eduskunta-, europarlamentti-, alue- ja kuntavaaleihin. Presidentinvaalissa puolue on viimeksi asettanut oman ehdokkaansa vuonna 2024, mitä ennen edeltäneet omat ehdokkaat olivat vuosilta 2018, 2012 ja 1994. Vasemmistoliitto osallistuu myös ammattiliittojen ja osuuskuntien vaaleihin.

 Eduskuntavaalit 

Vasemmistoliiton kannatus oli eduskuntavaaleissa 2019 vahvinta Lapissa, Oulun vaalipiirissä, Varsinais-Suomessa, Helsingissä ja Satakunnassa. Puolueella on kansanedustajia kaikissa vaalipiireissä Kaakkois-Suomea, Vaasaa ja Ahvenanmaata lukuun ottamatta.

 Kuntavaalit 

Vasemmistoliitolla on valtuutettuja yli kahdessa sadassa Suomen kunnanvaltuustossa. Vasemmistoliitto on suurin puolue Kemin (34,6 % äänistä 2008) ja Karkkilan (32,8 %) kaupungeissa. Vuoden 2008 vaaleissa vasemmistoliiton kannatus ylitti 30 prosenttia kuudessa ja 20 prosenttia 21:ssä kunnassa.Tilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Kunnallisvaalit 1976–2017, Tilastokeskus 2017

 Europarlamenttivaalit 

Vasemmistoliitto sai edustajia europarlamenttiin vuosien 1996, 1999 ja 2004 vaaleissa, mutta vuonna 2009 puolue jäi niukasti ilman paikkaa. Vuosina 1996–2009 vasemmistoliittoa parlamentissa edustanut ja suuria äänimääriä kerännyt Esko Seppänen ei ollut enää ehdolla.

Vaaleissa 2014 puolue palasi parlamenttiin, kun Merja Kyllönen valittiin mepiksi. Seuraavissa, vuoden 2019 EU-vaaleissa noin kuukautta aiemmin eduskunnasta pudonnut Silvia Modig valittiin puolueen europarlamenttiedustajaksi. Vuoden 2024 EU-vaaleissa puolueen väistyvä puheenjohtaja Li Andersson sai Suomen eurovaalihistorian korkeimman henkilökohtaisen kannatuksen 247 604 äänellä ja puolue sai 17,3 % kannatuksella kolme meppiä nykyisestä viidestätoista, Anderssonin lisäksi Kyllönen ja Jussi Saramo. 

 Presidentinvaalit 

Vuoden 1994 presidentinvaalissa vasemmistoliitto asetti ehdokkaakseen puheenjohtajansa Claes Anderssonin. Hän sai 3,8 prosenttia äänistä ja sijoittui kuudenneksi yhdentoista ehdokkaan joukossa. Vuosina 2000 ja 2006 vasemmistoliitto tuki vaalit voittanutta SDP:n Tarja Halosta. Vaalien 2000 tukea koskeneessa puoluehallituksen päätöksessä ehdokasta ei mainittu nimeltä. Kuusi vuotta myöhemmin vasemmistoliitto ilmoitti tukevansa Halosen uudenlleenvalintaa.Pekka Vuoristo: Vasemmistoliitto puoluepäätöksellä Halosen taakse  Helsingin Sanomat 9.11.2005 Vuonna 2012 ehdokkaana oli puheenjohtaja Paavo Arhinmäki, joka sijoittui 5,5 prosentin ääniosuudella kuudenneksi kahdeksan ehdokkaan joukossa. Vuonna 2018 vasemmistoliiton ehdokkaana oli Merja Kyllönen.

 Maakuntavaalit 

Kainuun maakuntavaaleissa 2004 ja 2008 vasemmistoliitto oli toiseksi suurin puolue keskustan jälkeen. Puolue sai maakuntavaltuustoon yhdeksän edustajaa (21,4 % äänistä) vuonna 2004Kainuun maakuntavaalit Oikeusministeriö 27.10.2004 ja 12 (18,9 %) vuonna 2008Kainuun maakuntavaalit Oikeusministeriö 30.10.2008.

 Liittojen vaalit 

Vasemmistoliitolla on suurin ryhmä Rakennusliiton (165 edustajaa / 77,6 % äänistä vuonna 2007)Vasemmistorakentajat ja sitoutumattomat vahvistivat asemiaan Rakennusliitossa, liittokokous.rakennusliitto.net 9.3.2007 ja Suomen Elintarviketyöläisten Liiton (66 % v. 1997)Vasemmistoryhmä lisäsi johtoaan elintarvikeväen liitossa Helsingin Sanomat 3.10.1997 edustajistoissa. Puolue on kerännyt yli 40 prosentin kannatusta myös muun muassa MetalliliitossaVaalitilastoja, Metallityöväen liitto 2006 ja Kemianliitossa.Upea vaalitulos Reaktio 6/2000

 Lähteet 


 Viitteet 

 Huomiot 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 

 Vasemmistoliitto.
 Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä  
 Vasemmistoliiton ohjelmat. (Pohtiva)
 Suomalaiset puolueet: Vasemmistoliitto. (Yle Areena 2011)

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit