1910-luku

1910-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1910 ja päättyi 31. joulukuuta 1919. Vuosikymmen oli 1900-luvun toinen vuosikymmen.

 Suuret tapahtumat 

1910-luvun alku oli eurooppalaisten suurvaltojen kilpavarustelun aikaa. Suurvallat Saksa, Itävalta-Unkari, Ranska, Italia ja Venäjä muodostivat keskenään erityisesti sotilasliittoja. Sodan syttymistä pidettiin vain ajan kysymyksenä ja Itävalta-Unkarin kruununperijän Franz Ferdinandin salamurha (Sarajevon laukaukset) laukaisi jännitteet suurvaltojen välillä.

Franz Ferdinandin salamurha johti ensimmäisen maailmansodan syttymiseen vuonna 1914. Maailmansota päättyi Versailles’n rauhansopimukseen loppuvuodesta 1918. Maailmansodan loputtua Itävalta-Unkari hajosi moneksi eri valtioksi. Venäjän keisarikunta kaatui helmikuun ja lokakuun vallankumousten myötä vuonna 1917 ja tsaari Nikolai II luopui kruunusta. Myöhemmin Venäjästä tehtiin kommunistinen Neuvostoliitto.

Silloisen maailman loistoaluksena tunnettu RMS Titanic upposi neitsytmatkallaan 15. huhtikuuta 1912 törmättyään jäävuoreen. Haaksirikossa menehtyi 1 500 ihmistä, ja se oli kaikkien aikojen eniten uhreja vaatinut rauhan ajan merionnettomuus.

 Vuosi vuodelta 
230px|thumb|Venäläisten sotilaiden mielenosoitus Pieitarissa helmikuussa 1917.

1911: Xinhai-vallankumous Kiinassa kaatoi Qing-dynastian ja perusti Kiinan tasavallan.
1912: Alfred Wegener kehitti teorian mannerliikunnoista.
  1912:   RMS Titanic upposi Atlantin valtamerellä.
1914–1918: Ensimmäinen maailmansota.
1915: Albert Einstein julkaisi yleisen suhteellisuusteoriansa.
  1915:   Armenialaisten kansanmurha.
1916–1919: Espanjantauti surmasi 25–50 miljoonaa ihmistä.
  1916:   Irlannin Pääsiäiskapina, askel kohti itsenäistymistä.
1917: Venäjällä helmikuun vallankumous ja lokakuun vallankumous.
  1917:   Suomi itsenäistyi 6. joulukuuta.
1918: Bessarabia ja Transilvania liittyivät Romaniaan.
  1918:   Suomen sisällissota.

 Keksintöjä ja tekniikkaa 

1912: Harry Brearley keksi ruostumattoman teräksen.
1919: Charles P. Strite kehitti nykyaikaisen leivänpaahtimen.
Traktorit sarjatuotantoon.

 Hallitsijoita 
pienoiskuva|Saksan keisari Vilhelm II.

1910-luvun lopulla monet eurooppalaiset monarkit kokivat loppunsa. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksan keisarikunta romahti ja keisari Vilhelm II joutui pakenemaan maasta. Itävalta-Unkarin kaksoismonarkia päättyi myös ja maa hajosi useaan eri osaan. Venäjällä tapahtuneen vallankumouksen seurauksena tsaari Nikolai II joutui luopumaan kruunusta ja antamaan vallan Aleksandr Kerenskille.

Yhdysvaltojen republikaanipresidentti William Howard Taftin presidenttikausi päättyi vuonna 1913. Uudeksi presidentiksi valittiin demokraattisen puolueen Woodrow Wilson.

 Itävalta-Unkari: keisari Frans Joosef I
 Itävalta-Unkari: keisari Kaarle I
: kuningas Viktor Emanuel III
 Saksa: keisari Vilhelm II
 Venäjän keisarikunta: tsaari Nikolai II
 Venäjän väliaikainen hallitus: pääministeri Aleksandr Kerenski
 Neuvosto-Venäjä: Vladimir Lenin
: kuningas Alfonso XIII
 Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti: kuningas Yrjö V
: presidentti William Howard Taft
: presidentti Woodrow Wilson
 Vatikaani: paavi Pius X
 Vatikaani: paavi Benedictus XV

Kirjallisuutta



 Aiheesta muualla 

Agricola: Suomen historian kronologia: 1910-luku
YLE Elävä arkisto: 1910-luku 

Luokka:1910-luku