Paikallinen ryhmä

Paikallinen ryhmä on galaksiryhmä, johon oma galaksimme Linnunrata kuuluu. Paikallisesta ryhmästä tunnetaan tällä hetkellä noin 50 galaksia. Niistä kohtalaisen suuria on kolme kierteisgalaksia: suuruusjärjestyksessä Andromedan galaksi, Linnunrata ja Kolmion galaksi. Niiden lisäksi ryhmässä on pari keskikokoista galaksia ja suuri joukko pieniä kääpiögalakseja. Paikallinen ryhmä on osa Neitsyen superjoukkoa.

Paikallisen ryhmän läpimitta on 10 miljoonaa valovuotta,Karachentsev, I. D.; Kashibadze, O. G. (2006). "Masses of the local group and of the M81 group estimated from distortions in the local velocity field". Astrophysics 49 (1): 3–18 ja sen massa on (1,29 ± 0,14)×1012 kertaa Auringon massa.

Paikallisen ryhmän galaksit sijaitsevat kahdessa alaryhmässä, joista Linnunrata seuralaisineen on yhdessä, ja Andromeda ja Kolmion galaksi seuralaisineen toisessa.

Paikallisen ryhmän suurten galaksien historiat ovat hiukan erilaiset. Linnunradassa on runsaasti vanhoja, yli 10 miljardin vuoden ikäisiä tähtiä. Andromedan tähdet ovat nuorempia, mikä johtunee siitä, että suurin osa galaksin massasta on keräytynyt alkuaikojen jälkeen tapahtuneiden galaksitörmäysten synnyttämissä tähtien syntyryöpyissä. Kolmion galaksin historia on ollut rauhallisempi kuin Andromedan galaksin. Se kuitenkin menetti suuren osan ulkolaitojensa aineesta pari miljardia vuotta sitten ohittaessaan Andromedan galaksin hyvin läheltä. Andromeda ja Kolmion galaksi saattavat kiertää toisiaan ja muodostaa kaksoisgalaksin.

Kaikki kolme suurta galaksia sulautuvat miljardien vuosien kuluttua yhteen ja muodostavat luultavasti suuren ellipsigalaksin. Andromedan galaksi ja Linnunrata törmäävät toisiinsa noin 4 miljardin vuoden kuluttua ja yhdistyvät.

Kolmen suuren galaksin jälkeen paikallisen ryhmän suurimmat galaksit ovat Linnunradan seuralaiset, epäsäännölliset galaksit Suuri ja Pieni Magellanin pilvi. Ne ovat massaltaan vain sadasosa Linnunradan massasta, mutta läheisyytensä johdosta ne näkyvät taivaalla hyvin.

Paikallisen ryhmän pienimmät galaksit ovat kääpiögalakseja, joita tunnetaan noin 50 kappaletta. Suurin osa niistä kiertää Andromedaa tai Linnunrataa. Kääpiögalakseja on pallomaisia ja epäsäännöllisiä sekä muutama sekamuotoinen.

Galaksien lisäksi paikallisessa ryhmässä on heikosti näkyviä tähtivirtoja.

Paikallisen ryhmän galaksit
Kierteisgalaksit
Andromedan galaksi (M31, NGC 224) - Sb, Andromeda
Linnunrata - SBbc
Kolmion galaksi (M33, NGC 598) - Sc, Kolmio
Elliptiset galaksit
M110 (NGC 205) - E6p, Andromeda
M32 (NGC 221) - E2, Andromeda
Epäsäännölliset galaksit
Wolf-Lundmark-Melotte (WLM, DDO221) - Ir+, Valaskala
IC 10 - KBm tai Ir+, Kassiopeia
Pieni Magellanin pilvi (SMC, NGC 292) - SB(s)m pec, Tukaani
Kalojen kääpiögalaksi (LGS3) - Irr, Kalat
IC 1613 (DDO 8) - IAB(s)m V, Valaskala
Feeniksin kääpiögalaksi - Irr, Feeniks
Suuri Magellanin pilvi (LMC) - Irr/SB(s)m, Kultakala
Leo A (Leo III) - IBm V, Leijona
Sextans B (DDO 70) - Ir+IV-V, Sekstantti
NGC 3109 - Ir+IV-V, Vesikäärme
Sextans A (DDO 75) - Ir+V, Sekstantti
Kääpiöellipsigalaksit
NGC 147 (DDO 3) - dE5 pec, Kassiopeia
GR 8 (DDO 155) - Im V
Jousimiehen epäsäännöllinen kääpiögalaksi (SagDIG) - IB(s)m V, Jousimies
Barnardin galaksi (NGC 6822) - IB(s)m IV-V, Jousimies
Vesimiehen kääpiögalaksi (DDO 210) - Im V, Vesimies
IC 5152 - IAB(s)m IV, Intiaani
Pegasuksen kääpiögalaksi tai Pegasuksen epäsäännöllinen kääpiögalaksi (DDO 216) - Irr, Pegasus
Kääpiösferoidigalaksit
Valaan kääpiögalaksi - dSph/E4, Valaskala
Andromeda III - dE2, Andromeda
NGC 185 - (dE3 pec), Kassiopeia
Andromeda I - dE3 pec?, Andromeda
Kuvanveistäjän kääpiögalaksi (E351-G30), dE3 Kuvanveistäjä
Andromeda V - dSph, Andromeda
Andromeda II - dE0, Andromeda
Sulatusuunin kääpiögalaksi (E356-G04) - dSph/E2, Sulatusuuni
Kölin kääpiögalaksi (E206-G220) - dE3, Köli
Ilmapumpun kääpiögalaksi - dE3, Ilmapumppu
Leo I (DDO 74) - dE3, Leijona
Sekstantin kääpiögalaksi - dE3, Sekstantti
Leo II (Leo B) - dE0 pec, Leijona
Pienen karhun kääpiögalaksi - dE4, Pieni karhu
Lohikäärmeen kääpiögalaksi (DDO 208) - dE0 pec, Lohikäärme
Jousimiehen kääpiöellipsigalaksi (SagDEG) - dSph/E7, Jousimies
Tukaanin kääpiögalaksi - dE5, Tukaani
Kassiopeian kääpiögalaksi (Andromeda VII) - dSph, Kassiopeia
Pegasuksen kääpiösferoidigalaksi (Andromeda VI) - dSph, Pegasus
Ison karhun I kääpiögalaksi - dSph, Iso karhu
Ison karhun II kääpiögalaksi - dSph, Iso karhu
Luokitus epävarma
Andromeda IV - epäsäännöllinen galaksi tai tähtipilvi (Irr?), Andromeda
UGC-A 86 (0355+66) - epäsäännöllinen, elliptinen, tai linssimäinen galaksi (Irr, dE tai S0), Kirahvi
UGC-A 92 (EGB0427+63) - epäsäännöllinen tai linssimäinen galaksi (Irr tai S0), Kirahvi
Epävarmat jäsenet
NGC 404 - elliptinen tai linssimäinen galaksi (E0 tai SA(s)0-), Andromeda
NGC 1569 - epäsäännöllinen galaksi (Irp+ III-IV), Kirahvi
NGC 1560 (IC 2062) - kierteisgalaksi (Sd), Kirahvi
Camelopardalis A - epäsäännöllinen galaksi (Irr), Kirahvi
Argon kääpiögalaksi - epäsäännöllinen galaksi (Irr), Köli
2318-42 - epäsäännöllinen galaksi (Irr), Kurki
UKS 2323-326 - epäsäännöllinen galaksi (Irr), Kuvanveistäjä
UGC 9128 (DDO 187) - epäsäännöllinen galaksi (Irp+), Karhunvartija
Kauriin kääpiögalaksi (Palomar 12) on Linnunradan pallomainen tähtijoukko joka aikaisemmin luokiteltiin kääpiösferoidigalaksiksi, Kauris
Alkuperäinen Ison Karhun kääpiögalaksi (Palomar 4) on Linnunradan pallomainen tähtijoukko joka aikaisemmin luokiteltiin kääpiösferoidigalaksiksi, Iso karhu
Sextans C

 Lähteet 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit