Suomen rahajärjestelmän historian aikajana

Suomen rahajärjestelmän historian aikajana kuvaa Suomen valtion alueella käytettävään rahajärjestelmään liittyviä historiallisia vuosilukuja ja ajankohtia.

 Ruotsin vallan aika 
 1000-luvulla Ruotsin vaikutuksen lisääntyessä Suomen alueella myös sen rajajärjestelmä levisi alueelle
 Ruotsin raha yleistyi Ahvenanmaalla 1200-luvulla ja mantereella 1300-luvulta alkaen, sisämaassa 1400-luvulla. 
 Etelä-Suomessa käytettiin ruotsalaisen rahan rinnalla keskiajalla yleisesti myös liivinmaalaista rahaa, joka oli lyöty useimmin Tallinnassa.

Suomen suuriruhtinaskunta
1809 Suomi siirtyi Ruotsista osaksi Venäjää. Lailliseksi rahayksiköksi tuli hopearupla, mutta ruotsalainen raha pysyi vielä pitkään liikenteessä.Kuustera s. 286-287
1811 Suomen ensimmäinen pankki, Waihetus- Laina- ja Depositioni -Contori, perustettiin Turkuun keisari Aleksanteri I määräyksestä. Ajan myötä pankista kehittyi Suomen Pankki, joka muuttui edelleen keskuspankiksi 1800-luvun loppupuolella.Suomen Pankki: Historia  Suomenpankki.fi. Viitattu 14.6.2018

1840 raharealisaatio: Suomessa palattiin hopeakantaan, eli hopearuplaan. Muutaman seuraavan vuoden aikana ruotsalainen raha lunastettiin pois liikenteestä. 
1854 Venäjällä ja samalla Suomessa irtauduttiin hopeakannasta. 
1860 oma raha markka, jonka arvo oli ¼ paperiruplasta. Julistus markasta annettiin 4. huhtikuuta. Kuustera s. 287-288

1865 markka sidottiin hopeaan. Julistus arvon sitomisesta hopeaan luettiin Suomen kaikissa kirkoissa 12. marraskuuta. 
1875 Suomen Pankki siirtyi osakatejärjestelmästä kontingenttijärjestelmään, jonka ansiosta liikkeellä ollut setelistö ei enää reagoinut yhtä herkästi valuuttavarannon muutoksiin. 
1878 kultamarkka korvasi hopeamarkan vuoden alussa. Suomessa siirryttiin kultakantaan monien muiden eurooppalaisten valtioiden tavoin. Kuustera s. 289-290
1905 Venäjän keisarikunnan valtionpankin haarakonttori aloitti elokuussa toimintansa Helsingissä

 Suomen itsenäisyyden aika 
1926 takaisin kultakantaan. $1 = 39,70 markkaa, kun se oli ollut vuonna 1913 5,23 markkaa eli devalvoituminen oli 87 %.

Toisen kultakannan hajoaminen ja siirtyminen kelluviin kursseihin
1931 markka irrotettiin kultakannasta
1933 markka ”puntaklubiin”

Sotatalouden vuodet
setelirahoituksella merkittävä asema
hinta- ja palkkasäännöstely
sodan jälkeen paineiden annettiin purkautua: seteleiden leikkaus, devalvaatiota

Toisen maailmansodan jälkeinen aika
1948 Suomi mukaan Kansainväliseen valuuttarahastoon (IMF)
1957 devalvaatio 39 %
1967 devalvaatio 31,25%

Bretton Woodsin–järjestelmä murtuu – tilalle valuuttaindeksijärjestelmä
markka suhteessa valuuttaindeksiin: ulkomaankaupassa tärkeät valuutat
1973 valuuttakäärme EEC:ssa
1979 EMS, ERM

Kellunnan kautta Euroon
1980-luvulla Suomen taloudessa epätasapaino
1991 kesäkuussa markka sidottiin ecuun (EMS) 
1991 devalvaatio 14 % (15. marraskuuta) 
1992 markka kellumaan 8. syyskuuta. Menetti ecuun nähden arvoaan 27 %.
1995 Suomi liittyi EU:hun
1996 lokakuussa markka kytkettiin ERM:iin
1998 annetun lain mukaan Suomen pankin "tehtävänä on toteuttaa osaltaan Euroopan keskuspankin neuvoston määrittelemää rahapolitiikkaa."
1999 markka sidottiin kiinteällä vaihtokurssilla (1 : 5,94573) euroon, jota käytettiin markan ohella tilisiirroissa
2002 euro syrjäytti markan myös käteisrahana

Katso myös
 Rahan historia Suomessa

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
Rahamuseo

Luokka:Suomen taloushistoria
Luokka:Aikajanat