Kangasniemi

pienoiskuva|Nykyinen kunnantalo. Valmistunut vuonna 1992
Kangasniemi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Kangasniemen naapurikuntia ovat Hankasalmi, Hirvensalmi, Joutsa, Mikkeli, Pieksämäki ja Toivakka. Kangasniemi valittiin Suomen kauneimmaksi kunnaksi vuonna 1997 MTV3:n tekemän televisiosarjan äänestyksessä.

 Maantiede 
Suomen kauneimmaksi kunnaksikin valittu Kangasniemi sijaitsee valtatie 13:n varressa, Jyväskylän ja Mikkelin välimailla. Pieksämäki sijaitsee Kangasniemen koillisnaapurissa. Suurimmat järvet kunnan alueella ovat Puula (Suomen 13. suurin järvi, järven pinta-ala oli vielä 1800-luvulla 8. suurin, mutta myöhemmin veden pintaa laskettiin noin 2,5 metrillä) ja Kyyvesi. Myös Kutemajärvi on tunnettu nimestään ja Etelä-Savon vuoden kylä -tittelistään. Kutemajärvi sijaitsee Pieksämäentien varrella. Muita alueen järviä ovat esimerkiksi Mallos ja Synsiö. Rantaviivaa Kangasniemellä on yli 1 550 kilometriä. Pääosa väestöstä asuu kunnan keskustaajamassa. Kunnassa on 3 596 kesämökkiä, ja kesäasukkaiden myötä asukasluku kaksinkertaistuu.

 Kangasniemen kylät 

 Harjunmaa
 Hokka
 Hyyrylä
 Istruala
 Kaihlamäki
 Kangasniemi (keskustaajama)
 Kauppila
 Koittila
 Kutemajärvi
 Laitiala
 Luusniemi
 Makkola
 Mannila

 Nousiala
 Ohensalo
 Orala
 Paappala
 Puulasalmi
 Pylvänälä
 Pölläkkä
 Pöyhö
 Rauhajärvi
 Reinikkala
 Rekola
 Ruokomäki
 Rytkölä
 Salmenkylä

 Seppälä
 Suurola
 Synsiälä
 Synsiö
 Tiihola
 Ukonniemi
 Unnukkala
 Vaimosniemi
 Vehmaskylä
 Vihave
 Vuojalahti
 Äkryntaipale
Etelä-Savon vuoden kylä -titteli Kangasniemellä

 1999 Kutemajärvi
 2011 Hokka
 2023 Koittilan seutu
 2025 Luusniemi

 Lähikunnat 
 23px Joutsa 44 km
 23px Leivonmäki 39 km
 23px Hirvensalmi 68 km
 23px Toivakka 36 km
 23px Laukaa (kk.) 67 km
 23px Hankasalmi 49 km

 Lähimmät kaupungit 
 23px Pieksämäki 48 km
 23px Mikkeli 52 km
 23px Jyväskylä 65 km

 Historia 
Hämeen ja Savon rajamailla sijaitseva Kangasniemi erotettiin Pieksämäestä omaksi pitäjäkseen 1600-luvulla.

Nykyinen Kangasniemen kirkko on järjestyksessään kolmas ja se vihittiin käyttöön vuonna 1815. Kangasniemellä on ollut kaksi aikaisempaa kirkkoa kirkkomaan pohjoislaidalla. Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1650-luvulla, mutta se oli huonossa kunnossa jo 1700-luvun alkupuolella. Toinen kirkko rakenettiin 1748 samalle paikalle kuin ensimmäinen. Toinen kirkko ja kellotapuli (rakennettu vuonna 1765) paloivat vuonna 1808.

1800-luvun puolivälin nälkävuosina tehtiin tie Kangasniemeltä Joutsaan hätäaputöinä.Newby, s. 190

 Hallinto ja politiikka 
Kangasniemen kunnanjohtaja on ollut vuodesta 2021 lähtien Kimmo Kainulainen. Häntä ennen kunnanjohtajana toimi Risto Nylund.

 Kunnanvaltuusto 
Kangasniemen kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, ja sen puheenjohtaja on Tommi Vehmala. Kaudella 2025–2029 paikkajako on seuraava:

 Keskusta 14 paikkaa
 SDP 6 paikkaa
 Vihreät 2 paikkaa
 Kokoomus 2 paikkaa
 Perussuomalaiset 1 paikka
 sitoutumattomat 1 paikka
 Kristillisdemokraatit 1 paikka

 Eduskuntavaalit 2023 
Eduskuntapuolueita kannatettiin Kangasniemellä vuoden 2023 eduskuntavaaleissa seuraavasti. Suluissa on puolueiden kannatus vuoden 2019 vaaleissa.
 SDP 30,2 % (16,9 %)
 Keskusta 27,4 % (32,8 %)
 Perussuomalaiset 17,5 % (15,2 %)
 Kokoomus 13,9 % (10,2 %)
 Kristillisdemokraatit 3,9 % (4,9 %)
 Vihreät 2,5 % (14,5 %)
 Liike Nyt 1,5 % (1,0 %)
 Vasemmistoliitto 1,3 % (1,9 %)
 RKP 0,1 % (0,0 %)

 Talous ja työllisyys 
Talouselämä koostuu alkutuotannosta (24 %), jalostuksesta (21 %), palveluista (50 %) ja luokittelemattomista (5 %). Kunnassa on suuret metsävarat, noin 12 miljoonaa kuutiometriä, ja vuodessa metsää kasvaa lisää noin 500 000 kuutiometriä. Kangasniemellä sijaitsee myös turismia lisäävä Puula Golf -golfkenttä.

Kangasniemen suurimmat työnantajat 2024:

 Kangasniemen kunta
 Etelä-Savon hyvinvointialue Eloisa
 Josadoor Oy, kaapistojen ovet
 Hovinikkarit Oy, puuportaat
 Mimet Oy, säiliöitä ja teollisuuden putkistoja kirkasmetallista
 Tehomet Oy, teräsrakenteet, valaisinpylväät ja -mastot
 Virepuu Oy, puuovet
 Puulan Kone Oy, huoltoasema, varaosa- ja korjaamopalvelut
 LP-Group, ohutlevytuotanto
 Rotomon Oy, muovialan rotaatiovalu

Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kangasniemellä oli 5 549 asukasta, joista 2 800 asui taajamassa, 2 702 haja-asutusalueilla ja 47:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kangasniemen taajama-aste on 50,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kangasniemen kirkonkylä.

Palveluja

Kirkonkylällä sijaitseva Kangasniemen sosiaali- ja terveysasema tarjoaa kuntalaisille perusterveydenhoitoa.

Koulutus
Luokka-asteiden 0–6 esi- ja peruskouluopetusta annetaan alakouluissa, joita ovat Beckerin, Kalliolan, Koittilan ja Vuojalahden koulut. Äkryn ja Otto Mannisen koulut lakkautettiin vuonna 2021. Kangasniemen ainoa yläkoulu (luokka-asteet 7–9) on Kankaisten koulu. Sen vieressä sijaitseva Kangasniemen lukio tarjoaa yleissivistävää toisen asteen opetusta.

Vapaaehtoista sivistystä jakaa Puulan seutuopisto, joka on Joutsan, Kangasniemen ja Toivakan kuntien alueella toimiva kansalaisopisto.

 Matkailu ja kulttuuri 

Kangasniemen kotiseutumuseo sijaitsee vuonna 1913 valmistuneessa viljamakasiinissa.

Puulan rannalla sijaitsevassa Pirtin Perinnepuistossa on yli 200 paikallista perinnekasvia.

Camping Kiviniemi on kunnan omistama leirintäalue Puulan rannalla Valtatie 13:n eli Mikkeli-Jyväskylä -tien varrella. 

Kesällä Kangasniemellä järjestetään muun muassa Kangasniemen Musiikkiviikot, musiikkitapahtuma, johon kuuluu konsertteja ja musiikkikursseja< sekä laulukilpailu.

Syvälahden Viihdekeskus on valittu Suomen kauneimmaksi kesälavaksi vuosina 2012–2014, ja vuonna 2016 se sai Hall of Fame -tunnustuksen.

Kangasniemen nimikkoruoaksi valittiin 1980-luvulla ”ruakarokka”, hernekeiton muunnelma jossa on myös naurista ja suurusteena ruisjauho. Muiksi pitäjäruoiksi nimettiin nuoret perunat ja paahtosuolat (sama kuin apposet), tappaiskeitto ja imelletty marjapuuro.

Seurakunnat
Kangasniemellä toimii Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluva Kangasniemen seurakunta, ja itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kangasniemen helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kangasniemen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/saimaan-ortodoksinen-seurakunta 

Tunnettuja kangasniemeläisiä
Tunnettuihin kangasniemeläisiin kuuluvat runoilija ja suomentaja Otto Manninen, ja kuplettilaulaja Hiski Salomaa, jotka molemmat olivat kotoisin Kangasniemeltä. Otto Mannisella ja hänen puolisollaan Anni Swanilla oli Kangasniemellä myös kesäpaikka, ja hänen poikansa Antero Manninen kirjoitti Kangasniemen historian osat I-II. Heidän mukaansa on nimetty myös Kangasniemen pääkatu Otto Mannisen tie ja sen varrella oleva Anni Swanin puisto.

Kangasniemeläissyntyinen Reinhold von Becker oli filosofian tohtori, historian dosentti ja apulaisprofessori, suomen kielen tutkija ja viljelijä. Von Beckerin mukaan on nimetty Kangasniemellä Beckerin koulu ja Beckerintie.

Runoilija ja taidemaalari Ragnar Ekelund ja hänen veljensä arkkitehti Hilding Ekelund syntyivät Kangasniemellä.Otavan Iso tietosanakirja, osa 2, palsta 737. Helsinki: Otava, 1962.

Runoilija Emilie Björkstén on syntynyt Kangasniemellä.

Naisten hiihdon kuusinkertainen maailmanmestari Virpi Sarasvuo o.s. Kuitunen ja pituushypyn EM-pronssimitalisti Ringa Ropo ovat tunnetuimpia Kangasniemeltä kotoisin olevia urheilijoita.

Presidenteistä Svinhufvudilla ja Kekkosella oli sukujuuria äitiensä kautta Kangasniemellä.

 Katso myös 
 Luettelo Kangasniemen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Kangasniemen kirjasto

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Kangasniemen kunnan kotisivut
 Kangasniemen kulttuuripolku
 Kuntien avainluvut. Tilastokeskus.
 Kangasniemen Kunnallislehden kotisivut
 Urheiluseura Kangasniemen Kalskeen kotisivut
 Kangasniemen Palloilijoiden kotisivut
 Wordpress-blogi Muistojen ja tarinoiden Kangasniemi. Blogi vuosina 2015–2019 toteutetulle Kangasniemen kulttuuriperinnön kartoitusprojektille.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit