Vietnamin kieli

Vietnam (omakielinen nimi: tiếng Việt) on pääsääntöisesti Vietnamissa puhuttava austroaasialaisten kielten viet-muong -haaraan kuuluva kieli. Kielen tarkasta luokittelusta on kuitenkin kiistelty pitkään. 

Kielen lähimpiä sukulaiskieliä ovat muun muassa muong ja nguon. Vietnam jakautuu kolmeen päämurteeseen: pohjoisiin, keskisiin ja eteläisiin. Nykyinen kirjakieli perustuu Hanoin koulutetun väestön puhumaan muotoon. Paria poikkeusta lukuun ottamatta murteellinen vaihtelu on verrattavissa amerikanenglannin eri muotoihin Yhdysvalloissa.

 Levinneisyys ja status 

pienois|Vietnamin kielen levinneisyys maailmalla:

Suurin osa vietnamin puhujista asuu Vietnamissa. Suuria vietnamia puhuvia vähemmistöjä asuu muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ranskassa ja Australiassa. Suomessa asuu noin kuusituhatta vietnamia äidinkielenään puhuvaa, jotka ovat taustaltaan monista etnisistä ryhmistä: etelä- ja pohjoisvietnamilaisia, khmerejä ja sinovietnamilaisia.

Yhteensä vietnamilla on 76,9 miljoonaa puhujaa, mikä tekee siitä maailman 22. puhutuimman kielen. Vietnam on ylivoimaisesti suurin austroaasialainen kieli. Toiseksi puhutuin kieli on khmer, jolla on noin seitsemän miljoonaa puhujaa, ja yhteensä nämä kaksi kieltä kattavat 90 % kaikista austroaasialaisista kielistä.

Vietnamin perustuslain mukaan maan ainoa virallinen kieli on vietnam. Kielellä on tunnustetun vähemmistökielen asema Tšekissä, minkä nojalla vietnamilaiset saavat mm. pitää vietnaminkielisen nimensä ja opiskella äidinkieltään tšekkiläisissä kouluissa.

 Äännejärjestelmä ja oikeinkirjoitus 
Vietnam on analyyttinen ja tonaalinen kieli; väärä sävelkorko voi muuttaa sanan merkityksen. Myös sanajärjestys on hyvin tärkeä; monissa tapauksissa lauseen koko merkitys voi muuttua vaihtamalla kahden sanan paikkaa, esimerkiksi: Anh ấy không làm được việc này. ”Hän ei kykene tekemään tätä työtä.” → Anh ấy không được làm việc này. ”Hän ei saa tehdä tätä työtä.”
 Konsonantit 

 Labiaali Alveolaari Retrofleksi Palataali Velaari GlottaaliKlusiiliPulmoninen p t ~ tʰ ʈ c | ɟ k ~ kx Implosiivi ɓ ɗ Frikatiivi f | v s | z ʂ | ʐ x | ɣ h Lateraali l Nasaali m n ɲ ŋ Puolivokaali w j
Lähde:

 Vokaalit 

 Etinen Keskinen Takainen Suppea i ɨ u Puolisuppea e o Keskivokaali ə Puoliavoinɛ ɔ Avoin a
Lähde:

 Kirjoitusjärjestelmä 
Vietnamia voidaan kirjoittaa joko latinalaisin aakkosin, kiinalaisin kirjoitusmerkein tai pistekirjoituksella. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan vietnamiksi ensimmäisen kerran vuonna 1916.

Vietnamin latinalaiset aakkoset:
 A a Ă ă Â â B b C c Ch ch D d Đ đ E e Ê ê G g Gi gi H h [aː]  [a] [ə] [ɓ]  [k] [c] tai [tɕ] [z] tai [j]  [ɗ] [ɛ] [e]  [g] [z]  [h] I i K k Kh kh L l M m N n Ng ng Nh nh O o Ô ô Ơ ơ P p [i]  [k] [x] tai [kʰ] [l]  [m] [n] [ŋ]  [nj] [ɔ] [o]  [əː] [p] Ph ph Qu qu R r S s T t Th th Tr tr U u Ư ư V v X x Y y [f]  [kw] [ɹ] tai [ʐ] [ʂ]  [t] [tʰ] [tʂ]  [u] [ɨ] [v]  [s] [i]

Vietnamissa on kuusi toonia, jotka muuttavat merkityksen:
 tasainen tooni (ngang tasainen): ei merkintää – esimerkiksi ba = kolme; aalto; isä (murteellinen)
 korkea nouseva tooni (sắc terävä): ´ (akuutti) kirjaimen päällä – esimerkiksi bá = kreivi, jaarli, vasallien johtaja
 matala (laskeva) tooni (huyền roikkuva): ` (gravis) kirjaimen päällä – esimerkiksi bà = isoäiti
 tipahtava nouseva tooni (hỏi kysyvä): ̉ (yläpuolinen koukku) kirjaimen päällä – esimerkiksi bả = syötti, houkutin
 korkea nouseva glottaali tooni (ngã kaatuva): ~ (aaltoviiva) kirjaimen päällä – esimerkiksi bã = jäännös, pohjasakka
 matala pysähtyvä tooni (nặng raskas): . (alapuolinen piste) kirjaimen alla – esimerkiksi bạ = sattumanvaraisesti

Koska Vietnam oli Kiinan vallan alla noin 111 eaa. – 938 jaa., vietnamin virallinen kirjoitusjärjestelmä oli klassinen kiina, jota vietnamiksi kutsutaan nimellä chữ nho tai chữ Hán. Sitä käytettiin myöhempien kirjoitusjärjestelmien rinnalla aina vuoteen 1918 saakka. Noin 1000-luvulla Vietnamissa kehitettiin kiinan kirjoitusjärjestelmän pohjalta oma järjestelmä nimeltä Chữ Nôm (rahvaanomainen kirjoitus). Chữ nôm–kirjoitus käyttää tavallisia kiinan merkkejä ja joitakin erityisesti vietnamia varten kehitettyjä merkkejä. Nämä uudet merkit yhdistävät pari muuta kiinan merkkiä, jotka osoittavat sanan merkityksen ja vietnamin mukaisen summittaisen lausumisen.

Ranskalaiset lähetyssaarnaajat kehittivät 1600-luvulla Vietnamissa vielä uuden kirjoitusjärjestelmän, latinalaisiin aakkosiin pohjautuvan kirjoituksen nimeltä Quốc ngữ, kansallinen kieli. Aluksi sillä kirjoitettiin rukouskirjoja ja muuta uskonnollista materiaalia. Kehittäjäksi mainitaan tavallisesti ranskalainen jesuiitta Alexandre de Rhodes, vaikkei työtä toki yksin tehnyt. 1700-luvun puolivälissä jotkin koulut Vietnamissa alkoivat opettaa Quốc ngữ -kirjoitusta, mutta laajamittaiseen käyttöön se tuli vasta 1900-luvulla, ja on nykyään lähes yksinomaisesti Vietnamissa käytettävä kirjoitusjärjestelmä.

Quốc ngữ sisältää 30 kirjainta ja viisi toonimerkkiä, jotka kirjoitetaan vokaalien ylä- tai alapuolelle. Eräät kirjainten yhdistelmät ääntyvät yhtenä foneemina.

 Kielioppi ja sanasto 
Vietnamiin on lainattu suuria määriä sanoja kiinan kielestä sekä jonkin verran myös tai-kadai -kielistä.

 Sukulaistermit 
Vietnamin kielessä käytetään sukulaisuuteen liittyviä termejä viittaamaan puhujaan itseensä tai kuulijaan. Nämä termit voivat paljastaa puhujan ja kuulijan välillä olevan sosiaalisen suhteen, ikäeron ja jopa puhujan asenteen kuulijaa kohtaan. Tästä syystä oikea termi on valittava tarkkaan, jottei kukaan loukkaannu, ja tuntematon saattaa hyvin kysyä toiselta tämän iän selvittääkseen, mitä termiä tulee käyttää. Termit vaihtelevat alueittain ja niistä monet ovat peräisin kiinan kielestä.

Yleisin tapa viitata itseensä on sukulaistermien käyttö. Näitä termejä voivat käyttää keskenään ketkä tahansa, eivät ainoastaan verisukulaiset. Esimerkiksi useimmissa parisuhteissa miespuolinen kutsuu kumppaniaan termillä em (nuorempi sisarus) ja naispuolinen kumppaniaan termillä anh (isoveli) – länsimaalaisesta tämä saattaa kuulostaa sukurutsaiselta, mutta vietnamin puhujien kesken se on täysin normaalia ja odotettua.

 Termi(millä puhujaviittaa itseensä)  Vastavuoroinen(millä vastaajaviittaa itseensä)  Kirjaimellisesti  Sukulaisuudesta poikkeava käyttöja murteelliset sanat cha  con  isä  Myös pappi. Murteellisia sanoja ovat esimerkiksi ba, bố, tía, thầy. mẹ  con  äiti  Mẹ -sanaa käytetään Pohjois-Vietnamissa. Muita sanoja ovat esimerkiksi má (Etelä-Vietnamissa), u, bầm, mạ. anh  em  isoveli  Myös vähän vanhempi samaa sukupolvea oleva mies tai mies yleensä (jälkimmäisessä tapauksessa termiä käytetään muodollisissa tilanteissa).Anh-sanaa voi käyttää puhuakseen kenelle tahansa miespuoliselle sosiaalisesta asemasta riippumatta.  Parisuhteessa olevaa miestä puhuttelee hänen kumppaninsa sanalla anh. chị  em  isosisko  Myös vähän vanhempi samaa sukupolvea oleva nainen tai nainen yleensä (jälkimmäisessä tapauksessa termiä käytetään muodollisissa yhteyksissä). em  anh tai chị  samaa sukupolvea olevanuorempi sisarus tai serkku  Myös samaa sukupolvea oleva nuorempi ihminen (sukupuolesta riippumatta) tai lapsi yleensä.Parisuhteessa olevaa naista puhuttelee hänen kumppaninsa sanalla em. con  cha, mẹ, bà, jne.  oma lapsi  Myös nuori lapsi; ainakin yhden sukupolven nuorempi ihminen. cháu  ông, bà, bác, chú, jne.  lapsenlapsi; siskon- tai veljenlapsi;nuorempaa sukupolvea oleva serkku  Myös nuori lapsi; ainakin yhden sukupolven nuorempi ihminen. ông  cháu or con  isoisä  Myös keski-ikäinen mies. Isänpuoleinen isoisä = ông nội (sisäpuolinen isoisä).Äidinpuoleinen isoisä = ông ngoại (ulkopuolinen isoisä). bà  cháu or con  isoäiti  Myös keski-ikäinen (naimisissa oleva) nainen. Isänpuoleinen isoäiti = bà nội (sisäpuolinen isoäiti).Äidinpuoleinen isoäiti = bà ngoại (ulkopuolinen isoäiti). cô  cháu  isän sisko  Myös naispuolinen opettaja; isän ikäinen vanhempi nainen; nuori (yleensä naimaton)nainen (muodollinen). Muutamissa murteissa sanalla cô on ainoana merkityksenä isän pikkusisko. chú  cháu  isän pikkuveli  Myös isän ikäinen oleva vanhempi mies; vähän nuorempi mies (muodollinen).  Muutamissa murteissa sanalla chú on ainoana merkityksenä isän pikkuveli. thím  cháu  chú:n vaimo   bác  cháu  vanhemman vanhempi sisarus  Myös puhujan vanhempia vanhempi ihminen (sukupuolesta riippumatta).Muutamissa murteissa sanalla on myös merkitys isän tai äidin vanhempaa sisarus. dì  cháu  äidin sisko, äitipuoli  Myös äidin ikäinen oleva nainen.  Muutamissa murteissa sanalla on ainoana merkityksenä äidin pikkusisko. cậu  cháu  äidin veli  Myös äidin ikäinen mies; läheinen ystävä (Pohjois-Vietnamissa).Muutamissa murteissa sanalla on ainoana merkityksenä äidin pikkuveli. mợ  cháu  cậu:n vaimo  Muutamissa murteissa sana mợ on aviomiehen vaimostaan,  lapsen äidistään tai appivanhempien miniästään käyttämä kutsumasana. dượng  cháu  cô:n tai dì:n aviomies, isäpuoli  cụ/cố  cháu  isoisovanhempi  Myös hyvin vanha ihminen. sơ  cháu  isoisoisovanhempi   họ   klaani, heimo  He. Joukko ihmisiä.

 Pronominit 

Vietnamin kielessä on myös pronomineja. Ne jakautuvat kahteen alalajiin sen mukaan, voidaanko niiden eteen liittää monikkosana các tai chúng, esimerkiksi tôi (minä) → chúng tôi (me).

Näihin pronomineihin voidaan liittää monikkosana:

  Yksikkö Monikko Ensimmäinen persoona tôi (mahdollisesti muodollinen) chúng tôi (pois lukien kuulija) ta (neutraali, ei muodollinen) chúng ta (mukaan lukien kuulija) tao (esimies alaiselle, tuttavallinen) chúng tao (alatyylinen, pois lukien kuulija) mình (läheinen) mình tai chúng mình (läheinen, mukaan lukien kuulija) Toinen persoona mày tai mi (esimies alaiselle, tuttavallinen) bay, chúng mày, tụi mày (esimies alaiselle, tuttavallinen) Kolmas persoona nó (esimies alaiselle, tuttavallinen) chúng nó

Näihin pronomineihin ei liitetä monikkosanaa:

  Yksikkö Monikko Ensimmäinen persoona min (tuttavallinen, ylätyyli) choa (ylätyyli) qua (mies naiselle, ylätyyli) thiếp (nainen miehelle, ylätyyli) trẫm (kuningas mandariineille, vanhahtava) Toinen persoona bậu (nainen miehelle, ylätyyli) – chàng (nainen miehelle, ylätyyli) Kolmas persoona y (tuttavallinen) người ta hắn (tuttavallinen) va (tuttavallinen)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 






Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
*