Föglö

Föglö () on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Vuonna 2023 Föglössä oli  asukasta. Föglön pinta-ala vuonna 2022 oli  Maanmittauslaitoksen mittausten mukaan  km², josta  km² on maata,  km² sisävesialueita ja loput  km² merivesialueita. Föglön naapurikunnat ovat Kökar, Lemland, Lumparland, Sottunga ja Vårdö.

Föglön kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja  prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Vuonna 2012 kunnassa oli kaikista Suomen kunnista prosentuaalisesti vähiten suomenkielisiä, 2,9 prosenttia.

Kunnan vaakunan ovat suunnitelleet Matts Dreijer ja A. W. Rancken, ja se on vahvistettu vuonna 1951.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980, s. 157. Otava 1979, Helsinki.

Maantiede ja luonto 
Föglö koostuu useista saarista, joista suurin osa on asumattomia. Suurimmat saaret ovat Hummersölandet, Kyrklandet, Degerö, Sonnbodalandet ja Östersocknen. Näistä Östersocknen on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan kuudenneksi suurin, Hummersölandet kahdeksanneksi suurin ja Degerö yhdeksänneksi suurin.Suomen merialueiden sata suurinta saarta. Suomen Kuvalehti 24B/15.6.1987, s. 64. Yleisilmeeltään Föglö on karua ja maisemaa leimaavat pienet peltoaukeat. Saarten väliset salmet ovat enimmäkseen varsin matalia ja kuljettavissa vain pikkuveneillä. Föglönselkä erottaa Föglön länsipuolella olevista Lemlandista ja Lumparlandista; Föglön itäpuolella on Kökarinselkä. Kaukana Itämerellä, noin 60 kilometriä kirkosta etelään, sijaitsee naapurikuntaan Kökariin kuuluva Bogskär, jolla on vuonna 1882 rakennettu majakka.

Kunnan keskuspaikka on Degerön saaressa sijaitseva Degerby. Degerbystä on noin 32 km Maarianhaminaan, mukaan lukien lauttayhteys. Överön satamasta on lauttayhteys Sottungaan, Kökariin ja Kumlingeen sekä Korppoon Galtbyhyn. Degerbyn kylään pääsee Ålandstrafikenin lautalla Lumparlandista, sekä saaren pohjoisosaan, Överöhön lautalla Korppoon Galtbystä ja Lumparlandin Långnäsistä.

Föglössä on neljä järveä: Fladan, Insjön, Självik ja Finholms strömmen.Föglö. Järviwiki. Viitattu 15.6.2021.

Föglön alueella esiintyy varsin runsas linnusto, jossa silmiin pistävät etenkin pilkkasiipi ja haahka.

 Kylät 
Kunnassa on 23 kylää: Björsboda, Bråttö, Brändö, Bänö, Degerby, Finholma, Flisö, Granboda, Hastersboda, Horsholma, Hummersö, Jyddö, Järsö, Kallsö, Nötö, Prästgården, Sanda, Skogboda, Sommarö, Sonnboda, Stentorpa, Ulversö ja Överö.

 Historia 
Föglön kautta on kulkenut purjehdusreitti Ruotsin ja Suomen välillä vuosisatojen ajan. Väylän molemmilta puolilta on löytynyt pronssi- ja rautakautisia hautoja, mutta niiden tekijöistä ei ole tarkempia tietoja.

Paikannimenä Föglö esiintyi ensimmäisen kerran 1200-luvulla tanskalaisessa reittikuvauksessa, niin kutsutussa tanskalaisessa itineraariossa muodossa Fyghelde. Samassa asiakirjassa on mainittu myös Lemböte (Lynæbøte) ja Kökar (Thiyckækarl).Markus Hiekkanen: Suomen keskiajan kivikirkot, s. 372 ja 406. Suomalaisen Kirjallisuuden seura, 2007, Helsinki.

Föglön Maria Magdalenan kirkko on yksi Ahvenanmaan vanhimpia. Se on rakennettu 1200-luvun puolessa välissä. Se on muutettu vuosina 1859–1861 ristikirkoksi ja uudistettu vuonna 1968.

 Talous 
Vuonna 2015 kunnassa oli 224 työpaikkaa. Niistä 8 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 83 % palveluissa ja 5 % jalostuksessa.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat kalatukkukauppaa harjoittava M.A.T-Fish Ab Oy, kirjolohta ja meritaimenta kasvattava Ålands Fiskförädling Ab ja kalanviljely-yritys Flisö Fisk Ab. (tietoja myös yritysten kotisivuilta)

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Vuoden 2017 taajamarajauksen mukaan Föglössä ei ole lainkaan taajamia. Vuoden 2017 lopussa Föglössä oli 532 asukasta, joista 523 asui haja-asutusalueilla ja yhdeksän asuinpaikat eivät olleet tiedossa.

 Hallinto 
Föglön kunnanvaltuusto koostuu 11 kunnanvaltuutetusta. Vuoden 2023 kuntavaaleissa valitun valtuuston kaikki kunnanvaltuutetut valittiin Föglölistan-listalta.

 Palvelut 
Föglön peruskoulu toimii Degerbyn laitamilla vuonna 1956 valmistuneessa rakennuksessa. Opetusta annetaan luokka-asteilla 1–9. Vuonna 2018 koulussa oli 39 oppilasta, joista kaksi Sottungan yläkoululaista kävi Degerbyssä kolmena päivänä viikossa.

Joukkoliikenne on ilmaista, ja kuljetusten lähtöajat on sovitettu lautan lähtö- ja tuloaikoihin Degerbyssä.

Kunnassa toimii kaksi terveydenhoitajaa, jotka hoitavat neuvola- ja kotisairaanhoitopalveluita. Lääkäri käy kaksi kertaa kuukaudessa. Maarianhaminan uusi apteekki ylläpitää lääkekaappia Föglössä. Sieltä saa käsikauppalääkkeitä.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Föglössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Ahvenanmaan eteläinen saaristoseurakunta ()
Seurakunta toimii myös Kökarin ja Sottungan kuntien alueilla.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Föglön alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta 

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Föglön kunnan nykyisellä alueella.
 Föglö församling (liitetty Ahvenanmaan eteläiseen saaristoseurakuntaan 2006)

Föglön seurakunta on perustettu tiettävästi jo paljon ennen vuotta 1540. Siitä erosivat Kökar vuonna 1908 ja Sottunga vuonna 1914.Otavan iso tietosanakirja, osa 2, palsta 1592, 1961, Helsinki. Nykyisin Föglö, Sottunga ja Kökar muodostavat jälleen yhteisen seurakunnan (Ahvenanmaan eteläinen saaristoseurakunta), joka kuuluu Porvoon hiippakuntaan. Föglön kirkko sijaitsee Kyrklandetin pohjoisrannalla ja Östersocknenin saarella olevassa Sandan kylässä on rukoushuone.

 Nähtävyyksiä 
 Föglön Maria Magdalenan kirkko
 Föglön museo
 Enigheten, kestikievaritila 1500-luvulta
 Keisarinkivi

 Kulttuuri 
 Murre 
Föglön alue on historiallisesti ruotsinkielistä aluetta. Föglön ruotsinkielinen murre luetaan ahvenanmaanruotsin Itä-Ahvenanmaan murteisiin. Ahvenanmaa muodostaa linkin Suomen ruotsalaismurteista Uplannin ja Sörmlannin murteisiin. Ahvenanmaan saaristossa puhuttava Itä-Ahvenanmaan murre on muuta Ahvenanmaata lähempänä muita suomenruotsin variantteja. 

 Ruokakulttuuri 
Föglön pitäjäruoaksi äänestettiin 1980-luvulla siikakeitto.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat. Helsinki: Patakolmonen Ky. S. 10.

 Katso myös 
 Luettelo Föglön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Tilastokeskus - Föglön avainluvut

*