Libertarismi

Libertarismi tarkoittaa niitä poliittisen filosofian ja talousfilosofian suuntauksia, joissa vapaus asetetaan ihmisen toiminnan tärkeimmäksi päämääräksi. Libertaarit pyrkivät maksimoimaan itsemääräämisoikeuden ja valinnanvapauden suosimalla mahdollisimman laajoja poliittisia vapauksia, yksilöoikeuksia sekä vapaaehtoisuuteen perustuvaa yhdistymisvapautta."Libertarianism". Encyclopædia Britannica. Retrieved 20 May 2014. "libertarianism, political philosophy that takes individual liberty to be the primary political value"Woodcock, George: Anarchism. A History of Libertarian Ideas And Movements, s. 16. Peterborough, Ontario: Broadview Press, 2004. . ”for the very nature of the libertarian attitude – – its rejection of dogma, its deliberate avoidance of rigidly systematic theory, and, above all, its stress on extreme freedom of choice and on the primacy of the individual judgment” Vaikka eri libertaarit jakavat näkemyksen yleisestä auktoriteettivastaisuudesta, jakautuvat he muissa kysymyksissä toisistaan poikkeaviin ja usein keskenään ristiriitaisiin ideologioihin. Ristiriidat liittyvät usein kysymyksiin yhteiskunnallisen organisaation muodoista ja roolista, yksilökäsityksestä, vapauskäsityksestä ja vapaista markkinoista. Libertaristisista aatteista voidaan erotella ainakin seuraavat suuntaukset: sosiaalilibertarismi (anarkismi ja vasemmistolibertarismi) ja talouslibertarismi, toisin sanottuna oikeistolibertarismi (uusklassinen liberalismi ja anarkokapitalismi).  

Sosiaalilibertaristisia aatteita yhdistää kriittinen suhtautuminen vapaisiin markkinoihin ja yksityisomistamiseen. Anarkismi tavoittelee valtio-organisaation lakkauttamista ja vapaaehtoista sosiaalista sekä taloudellista organisoitumista. Vasemmistolibertaarit tavoittelevat minimaalista valtiota, jonka tehtävänä on turvata yksilövapauksien oikeudenmukainen ja tasavertainen toteutuminen positiivisen vapauskäsityksen mukaisesti. Oikeistolibertaristiset aatteet painottuvat talousfilosofiaan ja kannattavat henkilökohtaista ja taloudellista yksilönvapautta negatiivisen vapauskäsityksen mukaisesti.Hussain, Syed B.: Encyclopedia of Capitalism. Vol. II: H-R., s. 492. New York: Facts on File, 2004. . ”In the modern world, political ideologies are largely defined by their attitude towards capitalism. Marxists want to overthrow it, liberals to curtail it extensively, conservatives to curtail it moderately. Those who maintain that capitalism is a excellent economic system, unfairly maligned, with little or no need for corrective government policy, are generally known as libertarians.”Libertarismin määritelmä sanakirjassa Merriam-Webster Dictionary. Vallentyne, Peter: Libertarianism, teoksessa Stanford Encyclopedia of Philosophy, Stanford University.  Oikeistolibertaarit kannattavat vapaita markkinoita ja näkevät minimaaliseksi supistetun valtion tai vastaavan sosiaalisen organisaation tehtäväksi turvata yhtäältä markkinoiden olemassaolo ja toisaalta oikeistolibertaarien pitämät perusoikeudet: ruumiillisen koskemattomuuden, yksityisomistuksen ja sopimusvapauden.Rothbard, Murray: For A New Liberty. 12 The Public Sector, III: Police, Law, and the Courts. 

 Aatehistoriaa 

 Alkuperä 

Sana libertarismi on alun perin liittynyt valtiovastaiseen sosialismiin ja valistusaatteiden vaikuttamiin poliittisiin suuntauksiin, jotka näkivät institutionalisoituneen vallan johtavan yhteiskunnalliseen eriarvoisuuteen ja epäoikeudenmukaisuuteen. Vaikka libertarismi on useissa maissa säilynyt synonyyminä sosiaaliselle tai individualistiselle anarkismille, on termi – eritoten Yhdysvalloissa – omaksuttu tarkoittamaan äärikapitalistista markkinaliberalismia ja laissez-faire-markkinataloutta paremminkin kuin radikaalia egalitaarista antikapitalismia, johon libertarismin aatehistoria alkujaan pohjaa. 

Eurooppalaiset anarkistit kuten Max Stirner, Mihail Bakunin ja Pjotr Kropotkin sekä filosofi Friedrich Nietzsche ovat vaikuttaneet osaltaan aatteen syntyyn. Talouslibertaarit lisäävät oppi-isien joukkoon belgialaisen taloustieteilijän Gustave Molinarin sekä toisinaan lukevat myös ranskalaiset fysiokraatit mukaan teoriaperinteeseen.

 Libertarismi Yhdysvalloissa 

Käsite libertarismi syntyi Yhdysvalloissa korvaamaan käsitettä liberalismi, kun liberalismi alkoi siellä tarkoittaa klassisen liberalismin sijaan Franklin D. Rooseveltin sosiaaliliberalismia. Toisen maailmansodan aikana ja jälkeen klassinen liberalismi oli aallonpohjassa ja libertaarit pyrkivät herättämään henkiin klassisen liberalismin perinteitä.

Paleolibertarismi syntyi Yhdysvalloissa 1990-luvun alussa älyllisesti tiukaksi ja konservatiiviseksi libertarismin haaraksi.

Libertaaripuolue on osallistunut moniin presidentinvaaleihin saamatta ehdokastaan valituksi. Esimerkiksi Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2008 oli ehdolla useita libertaristisin tunnuksin esiintyviä ehdokkaita, kuten Bob Barr, Ron Paul ja Tom Stevens, jotka kuitenkin jäivät ilman valitsijamiehiä. Ron Paul osallistui myös vuonna 2012 republikaanien esivaaleihin saamatta puolueen ehdokkuutta. Libertaareille ominaista on keskuspankkijärjestelmän, fiat-rahan, sotien, Patriot Actin, velanoton, verojen korotusten, säännöstelyn ja suuren hallinnon kritisointi. He kannattavat vapaata markkinataloutta ja vakaata rahajärjestelmää, joka perustuu esimerkiksi kultakantaan, sekä laajoja yksilönvapauksia.

Noam Chomskyn mukaan libertarismi tarkoittaa Yhdysvalloissa nykyään eri asiaa kuin mitä se historiallisesti merkitsi. Hänen mukaansa Yhdysvalloissa libertaristit haluavat minimoida valtiovallan, mutta he eivät välttämättä vastusta yhtiöitä kuten sosialistit. Tässä mielessä yhdysvaltalaista libertarismia voidaan kutsua Chomskyn mukaan äärioikeistolaiseksi.https://archive.today/20130113110804/http://www.zcommunications.org/the-week-online-interviews-chomsky-by-noam-chomsky Jotkut libertaarit ovat kuitenkin enemmän tai vähemmän kriittisiä yhtiöitä kohtaan ja varsinkin vasemmistolibertaarit voivat vastustaa niiden valtiollista rekisteröintiä, joka antaa niille rajallisen vastuun.

Ayn Randin kehittämä objektivismi sisältää libertaristisia elementtejä, mutta Randin mukaan kyse on kahdesta eri ideologiasta. Randin teokset, jotka korostavat yksilönvapauksia ja markkinataloutta, on ollut iso vaikutus yhdysvaltalaiseen oikeistoon.

 Libertaariteoreetikkoja 

 Émile Armand – 1900 luvulla elänyt individualistianarkisti
 Mihail Bakunin – anarkokommunismin teoreetikko, jonka kirjoitukset vaikuttivat vasemmistolibertarismin syntymiseen
 Walter Block – Itävaltalainen taloustieteilijä
 Murray Bookchin – anarkistisesta perinteestä vaikutteita saanut poliittinen filosofi ja sosiaaliekologian perustaja
 Noam Chomsky – kielitieteilijä, anarkisti ja libertaarisen sosialismin teoreetikko
 Joseph Déjacque – ensimmäinen henkilö, joka kutsui itseään libertaariksi, Libertarian-lehden perustaja
 Richard Epstein – lainoppinut
 David Friedman – anarkokapitalismin teoreetikko ja Milton Friedmanin poika
 Milton Friedman – Nobel-palkittu taloustieteilijä, monetaristi, kannatti talouden säätelyn poistamista ja yksityistämistä
 William Godwin – protoanarkisti
 Emma Goldman – anarkofeminismin kehittäjä
 Friedrich von Hayek – Nobeltaloustieteilijä, Itävallan koulukunnan jäsen
 Hans-Hermann Hoppe – argumentaatioetiikan kehittäjä
 Michael Huemer – filosofi ja eettisen intuitismin kannattaja
 Pjotr Kropotkin – libertaarisen kommunismin kehittäjä
 Rose Wilder Lane - kustantaja
 Ludwig von Mises – Itävallan koulukunnan jäsen
 Jan Narveson – poliittinen filosofi
 Robert Nozick – filosofi
 Pierre-Joseph Proudhon – ensimmäinen itseään anarkistiksi kutsunut henkilö ja mutualisti
 Ayn Rand – objektivismin perustaja
 Murray Rothbard – anarkokapitalismin kehittäjä, Itävallan koulukunnan jäsen
 Max Stirner – individualistianarkismin kehittäjä
 Henry David Thoreau – filosofi, anarkopasifisti
 Benjamin Tucker – yhdysvaltalainen individualistianarkisti
 Josiah Warren – ensimmäinen tunnettu amerikkalainen anarkisti

 Katso myös 
 Avoin yhteiskunta
 Itävaltalainen taloustiede
 Libertaristinen paternalismi
 Sananvapaus
 Sekularismi
 Sääntely
 Taloudellinen vapaus

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Raimondo, Justin: An Enemy of the State. Luku 4: ”Beyond left and right”, s. 159. Amherst, New York: Prometheus Books, 2000. 
 Sabatini, Peter: Libertarismi – valeanarkiaa. Teoksessa 

 Aiheesta muualla 

 Liberalismiwiki.
 Haaparanta, Pertti: Libertarismi häviämässä(?), sosialismi nousemassa(?) Akateeminen talousblogi 12.3.2020.
 Paavola, Juho-Matti: Olisiko libertaristinen Suomi vapaampi paikka? Aviisi 14/2012. 


Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit