Palokunta

Palokunta on palontorjuntaan eli tulipalojen sammuttamiseen ja niiden syttymisen estämiseen tarkoitettu laitos. Nykyään palokunnat eivät tosin yleensä keskity pelkästään palontorjuntaan, vaan myös muiden onnettomuuksien hoitamiseen ja estämiseen. Siksi  niistä käytetään nykyisin usein ilmaisua pelastustoimi tai pelastuslaitos, johon lukeutuvat väestönsuojelu ja ihmisten, eläinten, omaisuuden ja ympäristön suojaaminen sekä pelastaminen ja ympäristövahinkojen torjuminen. Palokunnat tarjoavat järjestäytynyttä ja kiireellistä apua yllättävissä onnettomuustilanteissa. Palokunnat tekevät myös työtä – esimerkiksi valistuksen keinoin – onnettomuuksien ehkäisemiseksi. Nykyään useimpien kaupunkien ja kuntien palokunnat on muodostettu organisaatioksi, jota kutsutaan pelastuslaitokseksi.

 Toiminta 

pienoiskuva|Helsingin Keskuspelastusasema, (asema 10) Agricolankadulla.
Suomessa palokunnat toimivat sekä aluepelastuslaitosten alaisuudessa että sopimuspalokuntina. Sopimuspalokunnat ovat sitoutuneet aluepelastuslaitoksen kanssa tehdyllä yhteistyösopimuksella suorittamaan saamiaan hälytystehtäviä ja saavat yleensä siitä korvauksen. Sopimuspalokuntina toimivat muun muassa VPK (vapaaehtoinen palokunta), PVPK (puolivakinainen palokunta, korvattu toimintaperiaatteeltaan samanlaisella niin sanotulla toimenpidepalkkaisella miehistöllä) sekä tehdaspalokunnat (TPK). Hätäkeskuslaitos huolehtii hätäilmoitusten vastaanottamisesta ja oikeanlaisen avun lähettämisestä.

Ammattipelastajista koostuvat vakinaiset palokunnat ovat yleensä välittömässä, yhden minuutin, lähtövalmiudessa (aika hälytyksestä siihen, jolloin pelastusauto lähtee liikkeelle) kaikkina vuorokauden aikoina. Vapaaehtoispalokunnat eivät ole välittömässä lähtövalmiudessa vakinaisten palokuntien tapaan, sillä vapaaehtoisten palokuntien henkilöstö hoitaa palo- ja pelastustehtäviä oman päätyönsä rinnalla. Vapaaehtoiset palokunnat hälytetään nykyään yleensä joko tekstiviestein tai puhelinsoitoin. Vapaaehtoiset palokunnat voivat olla 5–30 minuutin lähtövalmiudessa. Lisäksi on tukipalokuntia, joiden sopimuksen mukainen lähtöaika voi olla yli 30 minuuttia.

 Koulutus 
pienoiskuva|Helsingin pelastuslaitoksen johtokeskusyksikkö (HE100).
Ammattipelastajia kouluttaa sisäministeriön alainen Pelastusopisto Kuopiossa sekä Helsingin tarpeisiin Helsingin Pelastuskoulu. Pelastusopistossa pelastajatutkinto kestää 1,5 vuotta, ja se antaa kelpoisuuden pelastajan tehtäviin. Pelastusopisto kouluttaa myös henkilöstöä pelastustoimen päällystön- ja alipäällystön tehtäviin. Suomen pelastusalan keskusjärjestö ja siihen kuuluvat maakunnalliset pelastusliitot huolehtivat palokuntien vapaaehtoisen ja sivutoimisen henkilöstön koulutuksesta.

 Hälytys 
Vakinaisilla palokunnilla lähtöaika on 60 sekuntia hälytyksestä: kun hälytysilmoitus saadaan, palohenkilöstön tulee olla pukeutuneena autossa 60 sekunnissa. Suomessa hälytys tulee VIRVE-verkon välityksellä hätäkeskuksesta. Sivutoimiset palokunnat saavat tiedot hälytyksestä yleensä nykyisin matkapuhelimien kautta, automaattisella hälytysilmoituksella.

 Paloasemien lukumäärä 
Vuonna 2016 Suomessa oli 336 pelastuslaitoksien paloasemaa, 447 sopimuspalokuntien paloasemaa ja 94 tehdas- ja laitospalokuntien paloasemaa.

 Katso myös 
pienoiskuva|Helsingin pelastuslaitoksen alus Katajanokan edustalla.
 Pelastustoiminta
 Tuhopoltto
 Palo- ja pelastustoimen historia
 Vigiles, Antiikin Rooman palokunta

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Pelastustoimi (Sisäasianministeriö) 
 Pelastustoimi 
 100 viimeisintä hälytystä Suomessa 
 Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö
 Pelastusopisto
 Suomen pelastuslaitokset 

 Paloforum, keskustelua palo- ja pelastustoimesta 
 VPK: Vapaaehtoiset valmiina! 
 Tilannehuone, pelastuslaitosten hälytykset

Luokka:Palo- ja pelastustoimi