Kiukainen

Kiukainen () on entinen Suomen kunta Satakunnan maakunnassa. Kunnassa asui  ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km2, josta  km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2. Vuoden 2009 alussa Kiukainen liitettiin Euran kuntaan.pienoiskuva|Kartta Kiukaisten rajamuutoksista. Eurakoskeen kuuluneita tiloja siirrettiin Euraan 1910, Paneliaan kuulunut Punapakka liitettiin Nakkilaan 1946, osia Laihian ja Harolan kylistä siirrettiin Harjavaltaan 1959 ja 1965. Lisäksi Uotinmäen-Torisevan alue liitettiin Nakkilaan 2001.|272x272pxpienoiskuva|Toinen Kiukaisten taajamista on Panelia.Kunnassa oli kaksi suunnilleen yhtä suurta taajamaa, Eurakoski ja Panelia, joista ensin mainittu oli hallinnollinen keskus. Vuonna 2009 Eurakoskella oli 1 644 ja Paneliassa 1 586 asukasta.Euran keskustan osayleiskaava  (s. 21). Euran kunta, 31.1.2014. Viitattu 13.4.2014. Kiukaisten naapurikunnat ennen sen lakkauttamista olivat Eura, Eurajoki, Harjavalta, Kokemäki, Köyliö ja Nakkila. Eurakoskelta on sekä Euran että Harjavallan keskustaajamiin matkaa noin 11 kilometriä.

Kiukaisten maisemakuva on hyvin tasainen. Entisen kunnan alueella on vain yksi järvi, Laihianjärvi, joka sijaitsee Kantatie 43 vieressä. Huomattavin suo on Paneliansuo lännessä, Eurajoen kunnan rajalla. Säkylästä Kiukaisiin ulottuu matalahko harjujakso, joka on soranoton vuoksi kuitenkin suurimmaksi osaksi hävinnyt. Kiukaisten kautta virtaa Säkylän Pyhäjärvestä alkunsa saava Eurajoki, johon yhtyy kirkonkylässä Köyliönjärvestä lähtevä Köyliönjoki. Jokien vedenlaatu oli niihin puhdistamattomina laskettujen jätevesien vuoksi 1960- ja 1970-luvuilla varsin huono, mutta on myöhemmin parantunut. Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 3: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 360–365. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1970.

Liikenne
Kiukainen sijaitsee valtateiden 2, 8 ja 12 muodostaman kolmion sisällä, mutta yksikään niistä ei kulje Kiukaisten alueella. Entisen kunnan kautta kulkevat Rauman rata ja kantatie 43 Harjavallasta Uuteenkaupunkiin. Kiukaisten rautatieasema sijaitsee Eurakoskella ja myös Paneliassa on oma asemansa. Henkilöliikenne Kokemäen ja Rauman välillä on lakkautettu vuonna 1988 ja nykyisin rataosalla liikennöi vain tavarajunia. Rauman radasta erkani Kiukaisten rautatieasemalla lakkautettu 18 kilometrin pituinen sivuraide Säkylään. Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 132. Helsinki: Karttakeskus, 2010.

Etäisyyksiä Kiukaisista
 Harjavalta 10 km
 Helsinki 220 km
 Kokemäki 20 km
 Pori 45 km
 Rauma 40 km
 Tampere 115 km
 Turku 105 km
 Uusikaupunki 70 km

 Historia 
pienoiskuva|Kiukaisten kirkko on Kiukaisten keskustaajaman Eurakosken maamerkki.
pienoiskuva|Kuninkaanhauta Paneliassa on pohjoismaiden suurin pronssikautinen röykkiöhauta.
Kiukainen sai nimensä poikkeuksellisen suurista esihistoriallisista kiviröykkiöhaudoista, kiukaista. Kiukaat ovat niin yleisiä ja näkyviä, että ne kuuluvat olennaisena osana Kiukaisten maalaismaisemaan. Pohjoismaiden suurin pronssikauden röykkiöhauta Kuninkaanhauta sijaitsi kunnan alueella Paneliassa. Hauta on kuvattu myös Kiukaisten vaakunassa. Vanhimmat Kiukaisista tehdyt arkeologiset löydökset ovat peräisin kivikauden loppupuolelta. Niiden perusteella aikakautta kutsutaan nimellä Kiukaisten kulttuuri.

Kiukaisten vanhin asutusalue on Panelian kylä, joka on syntynyt jo kivikaudella. Vanhimpiin kuuluu myös Harolan kylä, jonne piispa Henrikin surmaajan Lallin kerrotaan paenneen tekonsa jälkeen. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Kiukaisten yhdeksässä henkikirjakylässä oli yhteensä 42 taloa. Vuonna 1749 Kiukaisten asukasluku oli 643, vuonna 1845 asukkaita oli 2 611 ja vuonna 1900 asukasluku oli noussut 3 831:een. Kiukaisissa toimitettiin isojako vuosina 1777–1786, minkä jälkeen alkoi syntyä runsaasti torppariasutusta. Vuonna 1805 pitäjässä oli 110 torppaa ja vuonna 1845 jo parisataa.

Kiukainen kuului alun perin Euraan. Pitäjän ensimmäinen kirkko oli Paneliaan 1600-luvun lopulla rakennettu rukoushuone, joka tuhoutui isonvihan aikana vuonna 1714. Ensimmäinen kappeliseurakunnan varsinainen kirkko rakennettiin vuonna 1725, ja ensimmäinen oma pappi saatiin Kiukaisiin vuonna 1728. 1840-luvulla heräsi ajatus Kiukaisten muodostamisesta omaksi seurakunnakseen, mikä toteutui vuonna 1915. Kiukaisten ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Köylypolven kylässä vuonna 1878 ja kunnallinen kirjasto vuonna 1884. Kunnan vanhin rahalaitos oli vuonna 1913 perustettu säästöpankki. Kansallis-Osake-Pankki avasi konttorin Kiukaisten kirkonkylässä vuonna 1919. Kiukaisten yhteiskoulu perustettiin vuonna 1956. Kiukaisiin asutettiin jatkosodan jälkeen Räisälän siirtoväkeä.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1951, s. 129. Helsinki: Otava, 1950.

Kiukaisten vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1950.Mitä-Missä-Milloin 1980, s. 161. Helsinki: Otava 1979 Kiukaisissa sijaitsee kaksi kirkkoa. Kiukaisten kirkko on valmistunut 1761, ja se uusittiin vuonna 1846. Panelian kirkko oli alkujaan rukoushuone, joka valmistui vuonna 1909.

Kiukaisten kylät 
Eurakoski, Harola, Hiukko, Köylypolvi, Laihia, Laukola, Mäkelä, Panelia as., Panelia, Peltomaa, Rahvola, Saarenmaa ja Vaani.

 Kiukaisissa syntyneitä tai vaikuttaneita 

Mongo Aaltonen, muusikko
Emanuel Aromaa, kansanedustaja
Väinö Haapanen, kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos   
Juho Villehard Hakkinen, kansanedustaja
Sonny Heinilä, muusikko
Esko Heino, kauppaneuvos
Jyrki Joutsensalo, professori
Timo Kalli, kansanedustaja
Eeva Kalli, kansanedustaja
Feetu Knihti, jääkiekkoilija
Joose Keskitalo, laulaja ja lauluntekijä
Vesa Lammela, kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Miro Lehtimäki, jääkiekkoilija
Ville Männistö, professori
Nestor Ojala, pedagogi 
Matti Paavilainen, kansanedustaja (Maalaisliitto)
Timo Saarikoski, jääkiekkoilija
Taru Stenvall, kirjailija
Eveliina Suonpää, jääkiekkoilija

Tumba Tamminen, muusikko
Jorma Tommila, näyttelijä
Kielo Tommila, näyttelijä
Veikko Tuomi, iskelmälaulaja
Harri Veistinen, kirjailija, käsikirjoittaja
Hannu Kemppainen, jääkiekkoilija 
Marko Timonen, muusikko

 Kulttuuri 
 Murre 
Kiukaisten alueella puhutun kielen perustana on Lounais-Suomen murre. Kiukaisten murre kuuluu lounaismurteiden pohjoisryhmän Rauman alaryhmään. Heikki Ojansuun mukaan Kiukaisten murre muodostaa yhdessä Euran, Eurajoen, Lapin, Luvian, Honkilahden ja Rauman kanssa Rauman murteen.

 Ruokakulttuuri 
Kiukaisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianpääsyltty, kiviuunikakko ja lauantaiehtooateria, joka sisältää sallattia, maitojuustoa, lanttulaatikkoa, suutarinlohta ja ohraryynivelliä.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 37. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Panelian Kotiseutuyhdistys r.y. 

*