Luettelo Rooman keisareista

Tämä on luettelo Rooman keisareista ensimmäisestä keisarista Augustuksesta aina Länsi-Rooman viimeiseen keisariin Romulus Augustulukseen, joka syrjäytettiin vuonna 476. Luettelo käsittää myös Itä-Rooman keisarit vuoteen 476, minkä jälkeen luettelo jatkuu luettelossa Bysantin keisareista.

Suurin osa Rooman keisareista käytti arvonimeä augustus. Keisarin nimittämä seuraaja sai yleensä arvonimen caesar. Vuonna 293 keisari Diocletianus loi uuden järjestelmän, jossa hän jakoi valtakunnan kahteen osaan: kumpaakin johti augustus ja kummankin alaisena oli yksi caesar.

 Juliusten-Claudiusten hallitsijasuku 

Luettelon värien selitykset Hallitseva keisari Usurpaattori eli vastakeisari, joka ei saavuttanut yleistä hyväksyntää Caesar eli apukeisari, joka oli yleensä myös hallitsevan keisarin nimittämä seuraaja

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxAugustus  Imperator Caesar Divi filius Augustus23. syyskuuta 63 eaa. – 19. elokuuta 14 jaa.2. syyskuuta 31 eaa. (yksinhallitsija) 16. tammikuuta 27 eaa. (keisariksi) – 19. elokuuta 14 jaa.Rooman ensimmäinen keisari. Hänestä tuli yksinhallitsija vuonna 31 eaa., kun hän kukisti Marcus Antoniuksen. Vuonna 27 eaa. senaatti myönsi hänelle arvonimen ”Augustus” ja vuonna 23 eaa. kansantribuunin oikeudet. Hän adoptoi tyttärenpoikansa Gaius Caesarin ja Lucius Caesarin vuonna 17 eaa. Heidän kuolemansa jälkeen hän adoptoi poikapuolensa Tiberiuksen. Kuoli luonnollisesti.100pxTiberius  Imperator Tiberius Caesar Augustus16. marraskuuta 42 eaa. – 16. maaliskuuta 3719. syyskuuta 14 – 16. maaliskuuta 37Augustuksen vaimon Livian poika toisesta avioliitosta. Augustus adoptoi Tiberiuksen ja teki hänestä perillisensä. Kuoli luonnollisesti.100pxCaligula  Gaius Caesar Augustus Germanicus31. elokuuta 12 – 24. tammikuuta 4118. maaliskuuta 37 – 24. tammikuuta 41Tiberiuksen veljenpojan Germanicuksen poika ja adoption kautta Tiberiuksen pojanpoika. Caligula murhattiin vuonna 41.100pxClaudius Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus1. elokuuta 10 eaa. – 13. lokakuuta 54>25. tammikuuta 41 – 13. lokakuuta 54Claudius oli Caligulan setä. Hänet myrkytettiin vuonna 54.100pxNero  Nero Claudius Caesar Augustus Germanicus15. joulukuuta 37 – 9. kesäkuuta 6813. lokakuuta 54 – 9. kesäkuuta 68Claudiuksen veljenpojan Caligulan siskonpoika, adoptoitu poika ja vävy sekä Augustuksen lapsenlapsenlapsenlapsi. Oli keisarina Rooman suuren palon aikaan, jonka Neron on väitetty aiheuttaneen. Teki itsemurhan vuonna 68. 

 Neljän keisarin vuosi 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxGalba  Servius Galba Imperator Caesar Augustus24. joulukuuta 3 eaa. – 15. tammikuuta 698. kesäkuuta 68 – 15. tammikuuta 69Senaatin julistettua Galban keisariksi Nero teki itsemurhan seuraavana päivänä.Kivimäki & Tuomisto 2005, s. 100. Galba oli ensimmäinen keisari, joka ei kuulunut Roomaa lähes sadan vuoden aikana hallinneeseen Juliusten-Claudiusten hallitsijasukuun. Galba nousi valtaan sotilaidensa ansiosta ja hänen hallituskautensa kesti vain seitsemän kuukauden ajan ennen kuin sotilaat murhasivat hänet.100pxOtho  Imperator Marcus Otho Caesar Augustus28. huhtikuuta 32 – 16. huhtikuuta 6915. tammikuuta 69 – 16. huhtikuuta 69Otho kaappasi vallan Galbalta vuonna 69, mutta kärsi pian tappion taistelussa Vitelliuksen joukkoja vastaan. Sen jälkeen hän teki itsemurhan. Othon hallituskausi kesti vain kahdeksan viikkoa.100pxVitellius  Aulus Vitellius Germanicus Imperator AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 109, 7. syyskuuta 12 tai 15 – 20. joulukuuta 692. tammikuuta 69 – 20. joulukuuta 69Vitellius oli Germania Inferiorin maaherrana, kun hänen joukkonsa huusivat hänet keisariksi 2. tammikuuta 69. Myöhemmin kävi selväksi, että Otho oli kaapannut vallan Galbalta 15. tammikuuta. Vitelliuksen joukot kukistivat Othon, joka teki itsemurhan 16. huhtikuuta. Senaatti julisti tämän jälkeen Vitelliuksen keisariksi. Pian kuitenkin selvisi, että Vespasianus oli julistautunut keisariksi Juudeassa. Voitettuaan Vitelliuksen joukot taistelussa Vespasianuksen sotilaat murhasivat Vitelliuksen.

 Flaviusten hallitsijasuku 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxVespasianus  Imperator Caesar Vespasianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 114, 11917. marraskuuta 9 – 23. syyskuuta 791. heinäkuuta 69 – 23. syyskuuta 79Vespasianus julistautui keisariksi 1. heinäkuuta 69, sen jälkeen kun Vitellius oli noussut keisariksi. Senaatti myönsi Vespasianukselle keisarin valtaoikeudet 22. joulukuuta. Vespasianus kuoli luonnollisesti ja jätti vallan pojalleen Titukselle.100pxTitus  Imperator Titus Caesar Vespasianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 120, 124 30. joulukuuta 39 – 13. syyskuuta 8124. kesäkuuta 79 – 13. syyskuuta 81Titus oli Vespasianuksen vanhin poika ja oli kunnostautunut Juudean sotaretken aikana. Vespasianus antoi Titukselle useita keisarin valtaoikeuksista ja nimitti tämän pretoriaanikaartin prefektiksi. Titus kuoli sairauteen hallittuaan vain 26 kuukautta.100pxDomitianus  Imperator Caesar Domitianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 125 24. lokakuuta 51 – 18. syyskuuta 9614. syyskuuta 81 – 18. syyskuuta 96Domitianus oli Vespasianuksen nuorin poika ja Tituksen kuollessa hänestä tuli keisari. Domitianus oli epäsuosittu senaatin keskuudessa ja hänet murhattiin vuonna 96.

 Adoptiokeisarit 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxNerva  Imperator Nerva Caesar AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 133, 1378. marraskuuta 35 – 25. tai 27. tammikuuta 9818. syyskuuta 96 – 25. tai 27. tammikuuta 98Nerva hallitsi vain 16 kuukautta. Hän adoptoi Trajanuksen, josta tuli hänen seuraajansa. Nervan kuolinsyynä oli luultavasi aivohalvaus.100pxTrajanus  Imperator Caesar Nerva Traianus Optimus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s.138, 14618. syyskuuta 53 – 7. elokuuta 11728. tammikuuta 98 – 7. elokuuta 117Trajanus kuoli sairauteen. Ennen kuolemaansa hän adoptoi Hadrianuksen.100pxHadrianus  Imperator Caesar Traianus Hadrianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s.148, 15724. tammikuuta 76 – 10. heinäkuuta 13811. elokuuta 117 – 10. heinäkuuta 138Hadrianus adoptoi Antoninus Piuksen. Tämä puolestaan adoptoi Hadrianuksen vaatimuksesta Marcus Aureliuksen ja Lucius Veruksen.100pxAntoninus Pius  Imperator Caesar Titus Aelius Hadrianus Antoninus Augustus PiusKivimäki ja Tuomisto, s.15919. syyskuuta 86 – 7. maaliskuuta 16110. heinäkuuta 138 – 7. maaliskuuta 161Kuoli sairauteen.100pxMarcus Aurelius  Imperator Caesar Marcus Aurelius Antoninus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s.16526. huhtikuuta 121 – 17. huhtikuuta 1807. huhtikuuta 161 – 17. huhtikuuta 180Hallitsi yhdessä Lucius Veruksen kanssa. Nimitti poikansa Commoduksen hallitsijakumppanikseen vuonna 177. Kuoli sairauteen.100pxLucius Verus  Imperator Caesar Lucius Aurelius Verus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 173, 176.15. tammikuuta 161 – tammi- tai helmikuu 1697. huhtikuuta 161 – tammi- tai helmikuu 169Hallitsi yhdessä Marcus Aureliuksen kanssa. Kuoli halvauskohtaukseen.Avidius Cassius  Imperator Caesar Gaius Avidius Cassius Augustusnoin 120 tai 130 – heinäkuu 175huhtikuu 175 – heinäkuu 175Usurpaattori. Hänen omat upseerinsa murhasivat hänet.100pxCommodus  Imperator Caesar Lucius Marcus Aurelius Commodus Antoninus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s.17721. elokuuta 161 – 31. joulukuuta 19217. huhtikuuta 180 – 31. joulukuuta 192Isänsä Marcus Aureliuksen hallitsijakumppani vuodesta 177 eteenpäin. Yksinhallitsija vuodesta 180. Myrkytettiin ja kuristettiin hengiltä.

 Viiden keisarin vuosi ja Severusten hallitsijasuku 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxPertinax  Imperator Caesar Publius Helvius Pertinax AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 185http://www.livius.org/ei-er/emperors/emperors02.html 1. elokuuta 126 – 28. maaliskuuta 19331. joulukuuta 192 – 28. maaliskuuta 193Pretoriaanit ja senaatti valitsivat Pertinaxin keisariksi Commoduksen murhan jälkeen. Pretoriaanit murhasivat hänet.100pxDidius Julianus  Imperator Caesar Marcus Didius Severus Iulianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 188, 19230. tammikuuta 133 – 2. kesäkuuta 19328. maaliskuuta 193 – 1. kesäkuuta 193Hallitsi vain 66 päivää. Murhattiin.100pxSeptimius Severus  Imperator Caesar Lucius Septimius Severus Pertinax Augustus Arabicus Adiabenicus Pius Parthicus BritannicusKivimäki ja Tuomisto, s. 19311. huhtikuuta 145 – 4. helmikuuta 2119. huhtikuuta 193 – 4. helmikuuta 211Septimius julistautui keisariksi 9. huhtikuuta 193. Senaatti syrjäytti Didius Julianuksen 1. kesäkuuta ja nimitti Septimiuksen keisariksi. Hän kuoli luonnollisesti ja jätti vallan pojilleen Caracallalle ja Getalle.100pxPescennius Niger  Imperator Caesar Gaius Pescennius Niger Justus Augustus 19. huhtikuuta 193 – huhtikuu 194Usurpaattori Syyriassa.100pxClodius Albinus  Imperator Caesar Decimus Clodius Septimius Albinus Augustushuhtikuu 193 – 19. helmikuuta 197Usurpaattori Britanniassa.100pxCaracalla  Imperator Caesar Marcus Aurelius Severus Antoninus Pius Augustus Britannicus maximus Parthicus maximus Arabicus maximus Adiabenicus maximus Magnus Germanicus maximus4. huhtikuuta 186 – 8. huhtikuuta 2174. helmikuuta 211 – 8. huhtikuuta 217Murhattiin.100pxGeta  Imperator Caesar Publius Septimius Geta Augustus 27. toukokuuta 189 – 19. joulukuuta 2114. helmikuuta 211 – 19. joulukuuta 211Murhattiin.100pxMacrinus  Imperator Caesar Marcus Opellius Severus Macrinus Augustus  noin 165 – kesäkuu 21811. huhtikuuta 217 – kesäkuu 218Teloitettiin.Diadumenianus  Imperator Caesar Marcus Opellius Antoninus Diadumenianus Augustus 14. syyskuuta 208 – kesäkuu 218toukokuu 218 – kesäkuu 218Macrianuksen poika ja kanssahallitsija. Teloitettiin.100pxElagabalus  Imperator Caesar Marcus Aurelius Antoninus Augustus  noin 203 – 11. maaliskuuta 22216. toukokuuta 218 – 11. maaliskuuta 222Teloitettiin.Seleucus  Usurpers under ElagabalusPolemius Silvius mainitsee Seleucuksen eräänä usurpaattorina Elagabaluksen hallituskauden aikana. Seleucus oli ehkä Moesian maaherra Julius Antonius Seleucus tai vuoden 221 konsuli M. Flavius Vitellius Seleucus.Uranius  Uranius Antonius218–235 ja/tai 253/4Entinen orja. Polemius Silviuksen mukaan Uranius julistautui keisariksi Elagabaluksen hallituskauden aikana. Zosimuksen mukaan taas tämä tapahtui Severus Alexanderin hallituskaudella. Numismaattisten todisteiden mukaan Uraniuksen usurpaatio tapahtui vuosina 253–254.Gellius Maximus  219Gellius Maximus saavutti senaattorin arvon, vaikka olikin vain lääkärin poika. Hänestä tuli Legio IV Scythican komentaja. Vuonna 219 hän julistautui keisariksi Elagabaluksen hallituskauden aiheuttaman sekaannuksen vuoksi. Elagabalus kukisti kuitenkin kapinan pian.Verus  219Verus kipusi centuriosta senaattoriksi. Legio III Gallican komentajana hän julistautui keisariksi talvella 219. Elagabalus määräsi hänet teloitettavaksi ja legioonan hajotettavaksi.100pxSeverus Alexander  Imperator Caesar Marcus Aurelius Severus Alexander Magnus Kivimäki ja Tuomisto, s. 1931. lokakuuta 209 – helmikuu 23514. maaliskuuta 222 – helmikuu 235Teloitettiin. Rooman historian nuorin hallitsija. Edeltäjänsä Elagabaluksen serkku.

 Sotilaskeisarit 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxMaximinus Thrax  Imperator Caesar Gaius Julius Verus Maximinus Germanicus maximus Augustus noin 172 – huhtikuu 238helmikuu 235 – huhtikuussa tai 24. kesäkuuta 238Maximinus oli ensimmäinen niin sanotuista sotilaskeisareista. Sotilaat murhasivat Severus Alexanderin ja huusivat Maximinuksen keisariksi. Maximinuksen kolmivuotinen hallituskausi koostui pääasiassa sotaretkistä. Senaattorit vihasivat Maximinusta ja kun Gordianus julistautui keisariksi, hän sai heti senaatin tuen. Gordianuksen kapinan kukistuttua senaatti nimitti Pupienuksen ja Balbinuksen keisareiksi. Lopulta Maximinuksen omat sotilaat murhasivat hänet.100pxGordianus I  Imperator Caesar Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus Augustus noin 158 – 20. (?) tammikuuta 2381. (?) tammikuuta 238 – 20. (?) tammikuuta 238Gordianus oli Africa-provinssin maaherrana, kun hän kapinoi Maximinus Thraxia vastaan. Senaatti asettui heti Gordianuksen puolelle. Gordianus kärsi kuitenkin tappion Maximinuksen kannattajia vastaan ja teki itsemurhan.100pxGordianus II  Imperator Caesar Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus Augustus  noin 192 – 20. (?) tammikuuta 2381. (?) tammikuuta 238 – 20. (?) tammikuuta 238Julistautui keisariksi isänsä Gordianus I:n kanssa. Hän kuoli taistelussa Maximinus Thraxin kannattajia vastaan.100pxPupienus  Imperator Caesar Marcus Clodius Pupienus Maximus Augustus 164 – toukokuu 238helmikuu – toukokuu 238 tai 22. huhtikuuta – 29. heinäkuuta 238Gordianus I:n kapinan jälkeen senaatti valitsi keisareiksi Pupienuksen ja Balbinuksen. Pupienus oli aikaisemmin toiminut muun muassa kaupunkiprefektinä ja hän oli epäsuosittu kansan keskuudessa. Hän sai tehtäväkseen kerätä armeijan ja kukistaa Maximinuksen, joka aikoi hyökätä Italiaan. Maximinus kuoli kuitenkin ennen kuin armeijat ehtivät kohdata. Palattuaan Roomaan pretoriaanikaartin sotilaat surmasivat Pupienuksen ja Balbinuksen.100pxBalbinus  Imperator Caesar Decimus Caelius Calvinus Balbinus Augustus kuoli toukokuussa 238helmikuu – toukokuu 238 tai 22. huhtikuuta – 29. heinäkuuta 238Gordianus I:n kapinan jälkeen senaatti valitsi keisareiksi Pupienuksen ja Balbinuksen. Balbinus jäi Roomaan samalla kun Pupienus lähetettiin sotimaan Maximinusta vastaan. Roomassa syttyi kuitenkin lähes sisällissota plebeijien ja sotilaiden välillä. Lopulta pretoriaanit surmasivat Pupienuksen ja Balbinuksen.100pxGordianus III  Imperator Caesar Marcus Antonius Gordianus Pius Felix Augustus  20. tammikuuta 225 tai 226 – helmikuu 2449. toukokuuta tai 29. heinäkuuta 238 – helmikuu 244Gordianus III oli Gordianus I:n tyttärenpoika. Epäsuosittujen Balbinuksen ja Pupienuksen aikana hänestä tehtiin caesar. Kun sotilaat murhasivat Balbinuksen ja Pupienuksen, pretoriaanit ja senaatti julistivat Gordianuksen keisariksi. Gordianus III kuoli sotaretkellä Persiassa, joko taistelussa tai sairauteen.Sabinianus  240Gordianuksen noustua keisariksi eräs Sabinianus julistautui keisariksi Africassa. Hänet kukistettiin kuitenkin pian.100pxPhilippus I Arabs  Imperator Caesar Marcus Julius Philippus Augustus Parthicus Adiabenicus Persicus maximus Parthicus maximusnoin 204 – syyskuu 249helmikuu 244 – syyskuu 249Philippuksesta tuli pretoriaaniprefekti Gordianus III:n aikana. Gordianuksen kuoltua Persian sotaretkellä Philippus julistautui keisariksi. Vuonna 249 Tonavan joukot kapinoivat ja julistivat Deciuksen keisariksi. Philippus kuoli seuranneessa taistelussa.Jotapianus  Imperator Caesar M. F. Ru. Iotapianus Augustuskuoli kesällä 249248 – kesällä 249Julistautui keisariksi idässä. Hän väitti olevansa sukua Severus Alexanderille tai Aleksanteri Suurelle (mikä viittaisi hänen kuuluneen Commagenen hallitsijasukuun). Kannattajat surmasivat hänet.Pacatianus  Imperator Tiberius Claudius Marinus Pacatianus pius felix Augustuskuoli 248huhtikuussa 248Pacatianus julistautui keisariksi Moesiassa. Kannattajat surmasivat hänet.Silbannacus  Imperator Mar. Silbannacus Augustus240-lukuTunnetaan vain yhdestä kolikosta.Sponsianus  240-lukuTunnetaan vain yhdestä, mahdollisesti väärennetystä, kolikosta.Philippus II  238–249Kesällä 247–249Philippus Arabsin poika. Augustukseksi vuonna 247, jolloin hän oli noin kymmenvuotias. Kun pretoriaanit saivat kuulla Philippuksen kuolleen, he surmasivat Philippus II:n.100pxDecius  Imperator Caesar Gaius Messius Quintus Trajanus Decius Augustus Dacicus maximus Germanicus maximusnoin 195 – kesäkuu 251syyskuu 249 – kesäkuu 251Decius oli entinen konsuli, jonka Philippus Arabs lähetti Tonavan rintamalle, jonka joukot kapinoivat. Sotilaat julistivat kuitenkin Deciuksen keisariksi ja tämä kukisti seuranneessa taistelussa Philippuksen. Kuoli taistelussa gootteja vastaan.Herennius Etruscus  Imperator Caesar Quintus Herennius Etruscus Messius Decius Augustusnoin 220/230 – kesäkuu 251vuoden 251 alku – kesäkuu 251Deciuksen poika, jonka tämä nosti hallitsijakumppanikseen. Kuoli taistelussa isänsä kanssa.Hostilianus  Imperator Caesar Gaius Valens Hostilianus Messius Quintus Augustus syntymäaika tuntematon – heinäkuu 251kesäkuu 251 – heinäkuu 251Deciuksen toinen poika. Deciuksen ja Herenniuksen kuoltua Trebonianus Gallus julistautui keisariksi. Hostilianus kuoli kuitenkin ruttoon pian tämän jälkeen.100pxTrebonianus Gallus  Imperator Caesar Gaius Vibius Trebonianus Gallus Augustus noin 206 – elokuu 253kesäkuu 251 – elokuu 253Deciuksen ja Herennius Etruscuksen kuoltua taistelussa sotilaat huusivat Trebonianus Galluksen keisariksi. Trebonianus Gallus teki pojastaan Volusianuksesta caesarin. Sotilaat murhasivat Trebonianuksen ja Volusianuksen, kun Aemilianus julistautui keisariksi ja marssi Italiaan.Volusianus  Imperator Caesar Gaius Vibius Volusianus Pius Felix Invictus Augustus heinäkuu 251 – elokuu 253Trebonianus Galluksen poika, josta tämä teki caesarin kesäkuussa 251 ja augustuksen heinäkuussa 251. Sotilaat murhasivat Volusianuksen ja Trebonianus Galluksen, kun Aemilianus julistautui keisariksi ja marssi Italiaan.Uranius  L. Julius Aurelius Sulpicius Severus Uranius Antoninus Augustus253–254Zosimuksen mukaan Uranius kapinoi Gallienuksen hallituskauden aikana. Eräs toinen Uranius kapinoi Elagabaluksen hallituskaudella. Numismaattisten todisteiden mukaan Uraniuksen usurpaatio tapahtui vuosina 253–254.100pxAemilianus  Imperator Caesar Marcus Aemilius Aemilianus Augustus 207 – lokakuu 253elokuu 253 – lokakuu 253Kun Aemilianus julistautui keisariksi Moesiassa, sotilaat murhasivat Trebonianus Galluksen. Aemilianuksen päästyä Roomaan senaatti julisti hänet myös keisariksi. Gallus oli pyytänyt apua Valerianukselta, joka johti joukkoja Galliassa ja Germaniassa. Aemilianus marssia Valerianusta vastaan, mutta sotilaat murhasivat hänet ennen ratkaisevaa taistelua.Kivimäki ja Tuomisto s.249100pxValerianus  Imperator Caesar Publius Licinius Valerianus Germanicus maximus Augustus noin 200–262elokuu 253 – heinäkuu 260Julistautui keisariksi Trebonianus Galluksen kuoltua. Sotilaiden murhattua Aemilianuksen senaatti hyväksyi Valerianuksen keisariksi. Hän nimitti poikansa Gallienuksen hallitsijakumppanikseen. Valerianus jäi persialaisten vangiksi vuonna 260 ja kuoli vankeudessa.Kivimäki ja Tuomisto s.250–253100pxGallienus  Imperator Caesar Publius Licinius Egnatius Gallienus Augustus Germanicus maximus Dacicus maximusnoin 213 – syys-lokakuu 268lokakuu 253 – syys-lokakuu 268Valerianus nimitti poikansa Gallienuksen aluksi caesariksi ja pian myös hallitsijakumppanikseen. Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi moni yritti kaapata vallan itselleen. Historia Augustua kertookin ”kolmestakymmenestä tyrannista”. Vakavin kapina oli kuitenkin Galliassa, jossa niin sanottu Gallian keisarikunta irtaantui Rooman valtakunnasta omaksi valtakunnakseen. Myös Palmyran valtakunta irtautui Gallienuksen aikana Rooman vallasta. Kaikesta tästä huolimatta Gallienus hallitsi 15 vuoden ajan ennen kuin eräät salaliittolaiset murhasivat hänet.100pxSaloninus  Imperator Caesar Cornelius Licinius Saloninus Valerianus Pius Felix Invictusnoin 242 – syksy 260260Gallienuksen toiseksi vanhin poika. Hänet nimitettiin caesariksi Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi. Saloninus lähti kukistamaan usurpaattori Postumusta, mutta joutui piiritetyksi Colonia Agrippinaan. Saloninus julisti itsensä augustukseksi, koska uskoi saavansa kaupungin asukkaiden tuen, mutta lopulta kaupungin asukkaat tappoivat hänet.Ingenuus Regalianus Macrianus Major heinäkuu 260 – syksyllä 261Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi sotilaat halusivat Macrianuksen keisariksi, mutta tämä piti itseään liian vanhana, joten hän julisti poikansa Macrianus Minorin ja Quietuksen keisareiksi. Aureolus kukisti Macrianuksen taistelussa syksyllä 261, minkä jälkeen sotilaat tappoivat hänet ja Macrianus Minorin.100pxMacrianus Minor Heinäkuu 260 – syksyllä 261Macrianus Majorin poika ja Quietuksen veli. Sotilaat murhasivat hänet sen jälkeen, kun hän ja Macrianus Major olivat hävinneet taistelun Gallienuksen kenraalia Aureolusta vastaan.100pxQuietus Heinäkuu 260 – syksyllä 261Macrianus Majorin poika ja Macrianus Minorin veli. Macrianusten kuoltua Quietus menetti vallan idässä ja pakeni Ballistan kanssa Emesaan, jonka asukkaat murhasivat hänet.Ballista 261Valerianuksen ja Macrianus Majorin pretoriaaniprefekti. Historia Augustan mukaan hän julistautui keisariksi Quietuksen kuoltua, mutta tämä on luultavasti kirjoittajan keksintö. Palmyran Odaenathus antoi teloittaa hänet.Piso 261Marcianus lähetti hänet kukistamaan Achaean maaherraa Valensia. Julistautui keisariksi vuonna 261, mutta Valensin sotilaat tappoivat hänet.Valens Thessalonicus 261Valens oli aluksi uskollinen Gallienukselle. Kun Macrianus lähetti Pison kukistamaan häntä, Valensin sotilaat julistivat hänet keisariksi. Lopulta sotilaat kuitenkin murhasivat Valensin.Mussius Aemilianus 262Aemilianus oli Egyptin prefekti, joka tuki aluksi Macrianusta, mutta julistautui lopulta itse keisariksi.Memor 262Macrianuksen kannattaja Egyptissä. Tämän kukistuttua hän julistautui ehkä keisariksi.Aureolus 268Aureolus oli Gallienuksen ratsuväen päällikö. Gallienus lähetti tämän kukistamaan Gallian keisarikuntaa, mutta Aureolus liittoutui Gallian keisarin Postumuksen kanssa ja julistautui lopulta itse keisariksi. Gallienus alkoi piirittää Aureolusta Milanossa, mutta hänet murhattiin ennen kuin piiritys saatiin päätökseen. Aureolus antautui tämän jälkeen uudelle keisarille Claudius Gothicukselle, joka teloitutti hänet.100pxClaudius II Gothicus  Imperator Caesar Marcus Aurelius Claudius Augustus Germanicus maximus Gothicus maximus Parthicus maximus10. toukokuuta 214 – syyskuu 270syys-lokakuu 268 – syyskuu 270 Murhattuaan Gallienuksen sotilaat huusivat Claudiuksen keisariksi. Hän kuoli ruttoon vuonna 270.Kivimäki ja Tuomisto, s. 264, 266.Censorinus 269–270Censorinuksen kapina mainitaan vain Historia Augustassa. Hänen kerrotaan julistautuneen keisariksi, mutta joutuneen sotilaidensa murhaamaksi.100pxQuintillus  Imperator Caesar Marcus Aurelius Claudius Quintillus syntymäaika tuntematon – syyskuu 270syyskuu 270Claudius Gothicuksen veli. Julistautui keisariksi saatuaan kuulla veljensä kuolleen, mutta kun saapui tieto, että myös Aurelianus oli julistautunut keisariksi, sotilaat murhasivat hänet.Kivimäki ja Tuomisto s.267Aurelianus  Imperator Caesar Lucius Domitius Aurelianus Augustus Germanicus maximus Goticus maximus Dacicus maximus Parthicus (Persicus?) maximus Arabicus maximus Palmyrenicus maximus Armeniacus (?) Adiabenicus (?) Carpicus maximus Restitutor orbis9. syyskuuta 214 – syyskuu 275syyskuu 270 – syyskuu 275Aurelianus oli Claudius Gothicuksen ratsuväen komentaja. Claudius Gothicuksen kerrotaan kuollessaan nimittäneen Aurelianuksen seuraajakseen. Hän liitti Gallian ja Palmyran jälleen Rooman valtapiiriin. Hänen henkivartijansa murhasivat hänet.Kivimäki ja Tuomisto, s. 268–274.Domitianus Noin 270/271Julistautui keisariksi aivan Aurelianuksen hallituskauden alussa. Mahdollisesti sama Domitianus, joka kukisti Macrianus Majorin vuonna 261.Felicissimus 271Kapinoi Aurelianusta vastaan, mutta ei ehkä julistautunut keisariksi. Useat senaattorit ja ritarisäädyn edustajat liittyivät Felicissimuksen kapinaan, mikä aiheutti suuria ongelimia Aurelianukselle.Firmus 273Firmus oli Palmyran hallitsijan Zenobian ystävä, joka aloitti kapinan Aleksandriassa. Hän ei julistautunut keisariksi, ja hänen nimissään lyödyt kolikot on todettu väärennöksiksi.Septimius 271/272Septimius julistautui keisariksi Dalmatiassa, mutta hänen sotilaansa tappoivat hänet pian.Urbanus 271/272Septimius kapinoi Aurelianusta vastaan, mutta hän saattaa olla fiktiivinen.Ulpia Severina Ulpia Severina Pia Felix Augusta275Aurelianuksen kuoltua kesti noin kolme kuukautta ennen kuin Tacitus julistettiin keisariksi. Tämän interregnumin aikana Rooman valtakuntaa johti Aurelianuksen leski Ulpia Severian. 100pxMarcus Claudius Tacitus  Imperator Caesar Marcus Claudius Tacitus Gothicus maximus Augustus noin 200 – heinäkuu 276joulukuu 275 – heinäkuu 276Aurelianuksen murhan jälkeen sotilaat ja senaatti valitsivat keisariksi 75-vuotiaan entisen konsulin Tacituksen. Hänet murhattiin kuitenkin pian.Kivimäki ja Tuomisto s.285100pxFlorianus  Imperator Gaius Marcus Annius Florianus Augustus  – syyskuu 276heinäkuu 276 – syyskuu 276Florianus oli Tacituksen veli tai velipuoli ja hänen pretoriaaniprefektinsä. Tacituksen kuoleman jälkeen Florianus julistautui keisariksi. Pian myös Probus julistautui keisariksi ja Florianus lähti kukistamaan tätä, mutta sotilaat ehtivät murhata Florianuksen ennen ratkaisevaa taistelua.Kivimäki ja Tuomisto s.287100pxProbus  Imperator Caesar Marcus Aurelius Probus Augustus Gothicus maximus Germanicus maximus Parthicus Persicus maximus Medicus maximus19. elokuuta 232 – elokuu 282 heinäkuu 276 – elokuu 282Sotilaat huusivat hänet keisariksi Tacituksen kuoleman jälkeen.Kivimäki ja Tuomisto, s. 285.Bonosus 280Julistautui keisariksi Germaniassa, mutta hirtti itsensä ennen taistelua Probusta vastaan.Julius Saturninus 281Julistautui keisariksi Syyriassa, mutta sotilaat murhasivat hänet.100pxCarus  Imperator Caesar Marcus Aurelius Carus Augustus Germanicus maximus Persicus Parthicus maximusnoin 250 – syyskuu 283keväällä 283 – syyskuu 283Probuksen pretoriaaniprefekti. Hän kapinoi Probusta vastaan tai julistautui keisariksi vasta tämän kuoltua. Eri lähteiden mukaan hän joko kuoli sairauteen, salamaniskuun tai hänet murhattiin. Koska hänen pojastaan tuli keisari, hän luultavasti kuoli luonnollisesti.100pxCarinus  Imperator Caesar Marcus Aurelius Numerianus Augustus Germanicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus 250 – syyskuu 285keväällä 283 – syyskuu 285Caruksen vanhin poika. Hänen isänsä teki hänestä hallitsijakumppaninsa vuonna 283. Numerianuksen hallitsijakumppani. Eräs hänen upseereistaan murhasi hänet.100pxNumerianus  Imperator Caesar Marcus Aurelius Carinus Augustus Germanicus maximus Persicus maximus Britannicus maximusnoin 254 – marraskuu 284elokuu 283 – marraskuu 284Caruksen nuorin poika ja Carinuksen hallitsijakumppani. Kuoli epäselvissä olosuhteissa, ehkä sairauteen.

 Gallian keisarikunta eli gallialaiset vastakeisarit 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxPostumus  Imperator Caesar Marcus Cassianus Latinius Postumus Germanicus maximus Augustus  syksy 260 – maaliskuu 269Sotilaat murhasivat.100pxLaelianus  Imperator Caesar Gaius Ulpius Cornelius Laelianus tammikuu 269 – maaliskuu 269Teloitettiin.Marius  Imperator Caesar Marcus Aurelius Marius tammikuu 269 – syksy 269Murhattiin.Victorinus  Imperator Caesar Marcus Piavonius Victorinus Augustus syksy 269 – kevät 271Murhattiin.Tetricus I  Imperator Caesar Gaius Pius Esuvius Tetricus Augustus  kevät 271 – kesä 274Kuoli luonnollisesti.100pxTetricus II  Gaius Pius Esuvius Tetricus Caesar 273 – kesä 274Kuoli luonnollisesti.

 Palmyran valtakunta 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietojaVaballathus  Imperator Caesar Lucius Iulius Aurelius Septimius Vaballathus Athenodorus Persicus maximus Arabicus maximus Adiabenicus maximus pius felix invictus Augustus  [syntynyt 260267 – kesä 272Vaballathuksen isä Odaenathus oli palmyralainen ylimys, josta tuli roomalainen senaattori. Keisari Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi Odaenathus taisteli persialaisia vastaan. Hän otti itselleen arvonimeksi basileus basileon eli ”kuninkaiden kuningas”. Keisari Gallienus hyväksyi Odaenathuksen toimet. Odaenathuksen virallista titteliä ei tiedetä, mutta se saattoi olla dux Romanorum ja corrector totius orientis. Kerrotaan, että Odaenathus haki myös liittoa Persian kuninkaalta Roomaa vastaan. Odaenathus murhattiin vuonna 267, jolloin valta siirtyi Vaballathukselle. Todellinen valta oli kuitenkin Vaballathuksen äidillä Zenobialla. Vaballathuksen aikana Palmyran valta laajeni Syyriaan, Palestiinaan ja Egyptiin. Lopulta keisari Aurelianus kukisti Palmyran ja otti Vaballathuksen ja Zenobian vangiksi.100pxZenobia  Septimia Zenobia Augusta260 – kesä 272Zenobialla oli todellinen valta Vaballathuksen hallituskaudella. Hän käytti arvonimiä augusta ja sebaste. Kuoli vankeudessa.

 Dominaatti 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxDiocletianus  Imperator Caesar Gaius Aurelius Valerius Diocletianus Augustus Iovius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus22. joulukuuta 245 – 3. joulukuuta 31320. marraskuuta 284 – 1. toukokuuta 305Sotilaat huusivat Diocletianuksen keisariksi Numerianuksen kuoleman jälkeen. Vuonna 286 Diocletianus valitsi hallitsijakumppanikseen Maximianuksen. Vuonna 293 hän järjesti uudelleen valtakunnan hallinnon niin, että valtakunta jaettiin kahteen osaan. MaximianusImperator Caesar Marcus Aurelius Valerius Maximianus Augustus Herculius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus 21. heinkäkuuta 250 – heinäkuu 3101. huhtikuuta 286 – 1. toukokuuta 305Ensimmäinen kerta. Diocletianus nimitti hänet caesariksi vuonna 285 ja hallitsijakumppanikseen vuonna 286. Keisarina myös 307–308.Carausiusnoin 286–293Julistautui keisariksi Britanniassa. Kukistui vasta vuonna 293 sen jälkeen, kun Constantius Chlorus oli nimitetty Maximianuksen caesariksi. Constantius piiritti Carausiusta Bononiassa, mutta Allectus murhasi Carausiuksen ja pakeni Britanniaan ennen kuin piiritys saatiin päätökseen.Allectus293–296/297Murhattuaan Carausiuksen Allectus julisti itsensä keisariksi ja pakeni Britanniaan. Kuoli taistelussa Constantius Chloruksen joukkoja vastaan.L. Domitius Domitianusnoin 296/297 – noin 297/298Vastakeisari Egyptissä.Aurelius Achilleusnoin 296/297 – noin 297/298Vastakeisari Egyptissä.Eugenius303/304Eugenius oli tribuuni, jonka sotilaat huusivat keisariksi. Hän marssi Antiokiaan, mutta kuoli seuranneessa taistelussa.Amandus285 tai 286Vastakeisari Galliassa ja Espaniassa.Aelianus285 tai 286Amanduksen hallitsijakumppani tai caesar.IulianusNoin 286–293Vastakeisari Italiassa.

Vuonna 293 Diocletianus jakoi valtakunnan kahteen osaan: Itä- ja Länsi-Roomaan. Uudessa järjestelmässä oli kaksi keisaria, arvonimeltään augustus, toinen Italiassa ja toinen Kreikassa. Kummallakin keisarilla oli lisäksi nuorempi hallitsijakumppani arvonimeltään caesar.

 Tetrarkia idässä 
KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxDiocletianus  Imperator Caesar Gaius Aurelius Valerius Diocletianus Augustus Iovius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus22. joulukuuta 245 – 3. joulukuuta 316Augustus 293 – 1. toukokuuta 305Erosi virastaan hallittuaan 20 vuoden ajan. Hän pakotti samalla Länsi-Rooman augustuksen Maxiamianuksen eroamaan. Diocletianuksen caesarista Galeriauksesta tuli samalla uusi Itä-Rooman augustus. Diocletianus jäi tämän jälkeen eläkkeelle. Häntä pyydettiin palaamaan valtaan vuonna 307, mutta hän kieltäytyi. Diocletianus kuoli luonnollisesti vuonna 316100pxGalerius Gaius Galerius Valerius Maximianus Caesar Iovius  Caesar 1. maaliskuuta 293 – 1. toukokuuta  305Diocletianus korotti Galeriuksen caesariksi vuonna 293. Kun Diocletianus jäi eläkkeelle, Galeriuksesta tuli Itä-Rooman augustus. Maximinus Daiasta tuli samalla Galeriuksen caesar.100pxGalerius Imperator Caesar Galerius Valerius Maximianus AugustusGermanicus maximus Gothicus maximus Aegyptiacus maximus Thebaicus maximus Sarmaticus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus  Kuoli toukokuussa 311Augustus 1. toukokuuta 305 – toukokuussa 311Galerius kuoli luonnollisesti vuonna 311.100pxMaximinus Daia Galerius Valerius Maximinus Caesar Iovius  20. marraskuuta 270 – Caesar 1. toukokuuta 305–311Daia oli Galeriuksen siskonpoika. Kun Diocletianus erosi virastaan, Daiasta tuli Itä-Rooman caesar samalla kun Galeriuksesta tuli augustus.100pxMaximinus Daia Imperator Gaius Galerius Valerius Maximinus Augustus Persicus Sarmaticus GermanicusAugustus 310 – heinä/elokuussa 313Julistautui augustukseksi vuoden 310 keväällä. Galeriuksen kuoltua vuonna 311 Daia valtasi tämän hallitsemat alueet. Kuoli Kilikiassa vuonna 313 hävittyään taistelussa Liciniusta vastaan.Licinius Imperator Caesar Gaius Valerius Licinianus Licinius Augustus Iovius Germanicus maximus Sarmaticus maximusKuoli vuoden 325 keväällä.Augustus 311–324Licinius oli Galeriuksen vanha ystävä. Hänet julistettiin Länsi-Rooman augustukseksi vuonna 308 Severuksen kuoltua. Länsi-Roomassa vallan anasti kuitenkin Maxentius. Vuonna 311 Galerius kuoli. Tämän jälkeen Maximinus Daia ja Licinius jakoivat Itä-Rooman keskenään. Vuonna 313 Licinius kukisti Daian ja hänestä tuli koko Itä-Rooman hallitsija. Licinius hävisi Konstantinus I:lle vuonna 324 ja hänet vangittiin. Konstantinus antoi murhata hänet vuonna 325.Valerius Valens Gaius Aurelius Valerius Valens Pius Felix AugustusKuoli 317Augustus joulukuussa 316–317Licinius nimitti Valensin augustukseksi, koska hän pelkäsi konfliktia Konstantinus I:n kanssa. Kun Konstantinus kukisti Liciniuksen vuonna 317, yksi hänen vaatimuksistaan oli, että Licinius teloittaisi Valensin.Martinianus kuoli viimeistään 325Augustus 3. heinäkuuta 324 – 18. syyskuuta 324Licinius nosti Martinianuksen augustukseksi vuonna 324. Konstantinus kukisti Liciniuksen ja Martinianuksen 18. syyskuuta 324. Konstantinus antoi murhata Martinianuksen viimeistään vuonna 325.

 Tetrarkia lännessä 
KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietojaMaximianus  Imperator Caesar Marcus Aurelius Valerius Maximianus Augustus Herculius Germanicus maximus  Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximusAugustus 1. maaliskuuta 293 293 – 1. toukokuuta 305Länsi-Rooman augustukseksi 1. maaliskuuta 293. Samalla hänen caesarikseen tuli Constantius Chlorus. Erosi virastaan Diocletianuksen kanssa vuonna 305. Palasi keisariksi vuosina 307–308.100pxConstantius I Chlorus  Flavius Valerius Constantius Caesar HerculiusNoin 250–306Caesar 1. maaliskuuta 293 293 – 1. toukokuuta 305Aluksi Maximianuksen pretoriaaniprefekti, josta tuli Länsi-Rooman caesar vuonna 293. Hän meni myös naimisiin Maximianuksen tyttären Theodoran kanssa. Kun Maximianus erosi virastaan vuonna 305, Constantiuksesta tuli Länsi-Rooman augustus.100pxConstantius I Chlorus  Imperator Caesar Gaius Flavius Valerius Constantius Germanicus maximus Gothicus maximus Sarmaticus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximusNoin 250 – 25. heinäkuuta 306Augustus 1. toukokuuta 305 – 25. heinäkuuta 306Constantius kuoli sotaretkellä Britanniassa. Tämän jälkeen hänen sotilaansa huusivat hänen poikansa Konstantinuksen keisariksi.100pxFlavius Valerius Severus  Flavius Valerius Severus CaesarKuoli vuonna 307Caesar 1. toukokuuta 305 – 306Severuksesta tuli Constantiuksen caesar vuonna 305. Kun Itä-Rooman augustus Galerius sai tietää, että Constantius Chlorus oli kuollut Britanniassa, hän nosti Severuksen augustukseksi. Tilanne kärjistyi, kun eronneen keisarin Maximianuksen poika Maxentius julistautui keisariksi. Hävittyään taistelun Maxentiusta ja Maximianusta vastaan Severus joutui heidän vangikseen. Hänet murhattiin vuonna 307.100pxFlavius Valerius Severus  Imperator Severus AugustusKuoli vuonna 307Augustus 306–307Hävittyään taistelun Maxentiusta ja Maximianusta vastaan Severus joutui heidän vangikseen. Hänet murhattiin vuonna 307.100pxKonstantinus  Flavius Valerius Constantinus Caesar Herculius  27. helmikuuta 271, 272 tai 273 – 22. tammikuuta 337Caesar 25. helmikuuta 306 – 313Konstantinuksen isän Constantius Chloruksen kuoltua sotaretkellä Britanniassa vuonna 306 hänen sotilaansa huusivat Konstantinuksen augustukseksi. Idässä augustus Galerius ei kuitenkaan hyväksynyt tätä.100pxMaxentius  Imperator Maxentius   Augustus 28. lokakuuta 307 – 28. lokakuuta 312Maxentius oli keisari Maximianuksen poika. Constantius Chloruksen kuoleman jälkeen Maxentius julistettiin keisariksi Roomassa, jossa myös senaatti tunnusti hänet. Konstantinus kukisti hänet Mulviuksen sillan taistelussa vuonna 312.Maximianus  Imperator Caesar Marcus Aurelius Valerius Maximianus Augustus Augustus 307–308Toiseen kertaan. Pakotettiin eroamaan.100pxLucius Domitius Alexander  Imperator Alexander Pius Felix AugustusAugustus noin vuosina 308–311Alexander oli African diokeesin vicarius, joka julistautui keisariksi noin 308 tai 311. Maxentiuksen lähettämä pretoriaaniprefekti Rufius Volusianus kuitenkin kukisti ja tappoi hänet vuonna 309, 310 tai 311.Licinius  Imperator Caesar Gaius Valerius Licinianus Licinius Augustus Iovius Germanicus maximus Sarmaticus maximusKuoli keväällä 325Augustus 11. marraskuuta 308 – 313Galerius nimitti Liciniuksen lännen augustukseksi vuonna 308. Galeriuksen kuoleman jälkeen 313 Licinius sai valtaansa valtakunnan itäosat.100pxKonstantinus  Imperator Constantinus Maximus Augustus Persicus maximus Germanicus maximus Sarmaticus maximus  Britannicus maximus Adiabenicus maximus Medicus maximus Gothicus maximus Cappadocicus maximus Arabicus maximus Armenicus maximus Dacicus maximus27. helmikuuta 271, 272 tai 273 – 22. tammikuuta 337Augustus 308 – 18. syyskuuta 324Konstantinus kukisti Liciniuksen 18. syyskuuta 324. Tämän jälkeen Konstantinus hallitsi Roomaa yksin.

 Konstantinuksen hallitsijasuku 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxKonstantinus I  Imperator Constantinus Maximus Augustus Persicus maximus Germanicus maximus Sarmaticus maximus  Britannicus maximus  Adiabenicus maximus  Medicus maximus Gothicus maximus Cappadocicus maximus Arabicus maximus Armenicus maximus Dacicus maximus27. helmikuuta 272 – 22. toukokuuta 337kesällä 307 – 22. toukokuuta 337Constantius I Chloruksen poika. Kuoli luonnollisesti ja jätti vallan kolmelle pojalleen.100pxCrispus  noin 307–326Caesar 1. maaliskuuta 317 – 326Murhattiin Konstantinus Suuren määräyksestä.100pxKonstantinus II  Flavius Claudius Constantinus Augustus Alamannicus maximus Germanicus maximus Sarmaticus maximus7. elokuuta 316 – huhtikuussa 3409. syyskuuta 337 – huhtikuussa 340Konstantinus I:n poika. Kuoli taistelussa.100pxConstans  Flavius Claudius Constans Maximus Victor ac Triumphator Augustus 320 tai 323 – 18. tammikuuta 3509. syyskuuta 337 – 18. tammikuuta 350Konstantinus I:n poika. Murhattiin.100pxConstantius II  Flavius Julius Constantius Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Gothicus maximus (Sarmaticus Persicus  Adiabenicus maximus7, elokuuta 317 – 3. marraskuuta 3619. syyskuuta 337 – 3. marraskuuta 361Konstantinus I:n poika. Luonnollinen kuolema.Dalmatius Caesar  kuoli 337Caesar 19. syyskuuta 335 – 337Konstantinus I:n velipuolen poika. Murhattiin Konstantinus Suuren kuoleman jälkeen.Magnentius  Imperator Caesar Magnus Magnentius Augustus noin 303 – 10. elokuuta 35318. tammikuuta 350 – 10. elokuuta 353Teki itsemurhan.Julius Nepotianus  kuoli 30. kesäkuuta 350350Konstantinus Suuren siskopuolen Eutropian poika. Julistautui keisariksi vuonna 350 Italiassa, mutta kuoli taistelussa Magnentiuksen kenraaleja vastaan.Vetranio  Caesar 350 – 25. joulukuuta 350Julistautui caesariksi vuonna 350. Pysyi lojaalina Constantius I:ä kohtaan ja soti Magnetiusta vastaan. Luopui vallasta 25. joulukuuta 350 ja eli kuusi vuotta tämän jälkeen valtion eläkkeellä.Silvanus  11. elokuuta 355 – 7. syyskuuta 355100pxJulianus  Flavius Claudius Julianus Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Francicus maximus Sarmaticus maximustoukokuu 331 – 26. heinäkuuta 363helmikuu 360 – 26. heinäkuuta 363Kuoli taistelussa.100pxJovianus  Flavius Jovianus Augustus331 – 17. helmikuuta 36427. kesäkuuta 363 – 17. helmikuuta 364Luonnollinen kuolema?

 Valentinianuksen hallitsijasuku 

 Länsi-Rooma 
KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxValentinianus I  Flavius Valentinianus Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Francicus maximus Gothicus maximus321 – 17. marraskuuta 37525. helmikuuta 364 – 17. marraskuuta 375Valittiin keisariksi Jovianuksen jälkeen. Teki veljestään Valensista hallitsijakumppaninsa. He jakoivat vallan niin, että Valentianianus otti valtakunnan länsiosat ja Valens itäosat. Valentinianus kuoli luonnollisesti.Firmus  kuoli noin 375noin 372–375Firmus julistautui keisariksi Mauretaniassa joskus vuosien 372–375 aikana. Hänet kukistettiin, minkä jälkeen hän teki itsemurhan.100pxGratianus  Imperator Caesar Flavius Gratianus Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Francicus maximus Gothicus maximushuhtikuu 359 – 25. elokuuta 38324. elokuuta 367 – 25. elokuuta 383Valentinianus I:n poika. Magnus Maximus murhasi hänet.100pxValentinianus II  Valentinianus Augustus syksyllä 371 – 15. toukokuuta 39222. marraskuuta 375 – 15. toukokuuta 392Valentinianus I:n poika. Murhattiin.100pxMagnus Maximus  Magnus Maximus Augustus Britannicus maximus Kuoli 28. heinäkuuta 388Keväällä 383 – 28. heinäkuuta 388Julistettiin keisariksi Britanniassa. Theodosius tunnusti hänet vuonna 384. Teloitettiin sen jälkeen, kun hän oli hävinnyt taistelussa Theodosiukselle.Flavius Victor  Flavius Victorkuoli 388384–388Magnus Maximuksen poika ja hallitsijakumppani. Murhattiin.Eugenius  Flavius Eugeniuskuoli 39422. elokuuta 392 – 6. syyskuuta 394Teloitettiin.

 Itä-Rooma 
KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxValens  Imperator Caesar Flavius Valens Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus (368),  Francicus maximus Gothicus maximusnoin 328 – 2. elokuuta 37828. maaliskuuta 364 – 2. elokuuta 378Valentinianus teki veljestään Valensista hallitsijakumppaninsa. He jakoivat vallan niin, että Valentianianus otti valtakunnan länsiosat ja Valens itäosat. Valens kuoli taistelussa.Procopius  ProcopiusNoin 326 – 27. toukokuuta 366365 – 27. toukokuuta 366Marcellus  Procopius366366Procopiuksen sukulainen. Teloitettiin.

 Theodosiuksen hallitsijasuku 
KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxTheodosius I Suuri  Dominus Noster Flvius Theodosius Pius Felix Augustus, Vitor et Triumphator Semper Augustus etc.Kivimäki ja Tuomisto s. 41911. tammikuuta 347 – 17. tammikuuta 39519. tammikuuta 379 (idässä), 6. syyskuuta 394 (koko valtakunta) – 17. tammikuuta 395Kuoli luonnollisesti. Theodosius oli viimeinen koko valtakuntaa hallinnut keisari. Hänen kuollessaan hänen poikansa jakoivat valtakunnan keskenään.

 Länsi-Rooma 
KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxHonorius  Dominus Noster Flavius Honorius Pius Felix AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 424Roman emperors: the fifth century (west) 9. syyskuuta 384 – 15. elokuuta 423tammikuu 393 – 15. elokuuta 423Kuoli luonnollisesti.100pxJohannes  Dominus Noster Iohannes Pius Felix AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 4339. syyskuuta 384 –touko/kesäkuu 42520. marraskuuta 423 –touko/kesäkuu 425Itäroomalaiset joukot teloittivat hänet.100pxValentinianus III  Dominus Noster Flavius Placidus Valentinianus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 342. heinäkuuta 419 –16. maaliskuuta 45523. elokuuta 425 –16. maaliskuuta 455Murhattiin.

 Itä-Rooma 

KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxArcadius  Flavius Arcadius Augustus 377 –1. toukokuuta 408Roman emperors: the fifth century (east) 19. tammikuuta 383 –1. toukokuuta 408Kuoli luonnollisesti.100pxTheodosius II  Theodosius Augustus10. huhtikuuta 401 –28. heinäkuuta 45010. tammikuuta 402 –28. heinäkuuta 450Kuoli luonnollisesti.100pxMarcianus  392 –27. tammikuuta 45725. elokuuta 450 –27. tammikuuta 457Kuoli luonnollisesti.

 Länsi-Rooman keisarit 
KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxPetronius Maximus   Dominus Noster Flavius Petronius Maximus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 438396 –31. toukokuuta 45517. maaliskuuta 455 –31. toukokuuta 455Murhattiin.100pxAvitus  Dominus Noster Maecilius Flavius Eparchius Avitus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 440noin 400 –4579. heinäkuuta 455 –17. elokuuta 456Erosi virastaan. Kuolinsyy tuntematon.100pxMajorianus  _Dominus Noster Flavius Iulius Valerius Maiorianus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 443noin 420 –7. heinäkuuta 46128. joulukuuta 457 –2. heinäkuuta 461Erosi virastaan. Murhattiin.80pxLibius Severus  Dominus Noster Libius Severus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 444kuoli 25. syyskuuta 465 jälkeen19. marraskuuta 461 –25. syyskuuta 465 jälkeenMurhattiin.80pxAnthemius  Dominus Noster Procopius Anthemius AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 448noin 420 – 11. heinäkuuta 47212. huhtikuuta 467 –11. heinäkuuta 472Murhattiin.80pxOlybrius  Dominus Noster (Flavius) Ancius Olybrius AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 452noin 420 – 2. marraskuuta 472huhtikuu 472 –2. marraskuuta 472Kuoli luonnollisesti.80pxGlycerius  Dominus Noster Glycerius Pius Felix AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 455noin 420 – 480 jälkeen3./5. maaliskuuta 473 –19.–24. kesäkuuta 474Vangittiin ja hänestä tuli piispa.100pxJulius Nepos  Dominus Noster Iulius Nepos Pius Felix AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 457kuoli touko-kesäkuussa 48019.–24. kesäkuuta 474 –28. elokuuta 475Pakotettiin eroamaan ja ryhtymään piispaksi. Yritti palata valtaan touko-kesäkuussa 480.80pxRomulus Augustulus  Dominus Noster Romulus Augustu Pius Felix Augustus461 – vuoden 510 jälkeen31. elokuuta 475 – 31. elokuuta 476Länsi-Rooman viimeinen keisari. Pakotettiin eroamaan vuonna 476. Elossa vielä vuonna 510.

 Itä-Rooman keisarit 
KuvaNimiElinaikaHallituskausiLisätietoja100pxLeo I  noin 401 –18. tammikuuta 4747. helmikuuta 457 –18. tammikuuta 474Kuoli luonnollisesti.100pxLeo II  noin 467 –17. marraskuuta 47418. tammikuuta 474 –17. marraskuuta 474Kuoli luonnollisesti.100pxZenon  noin 440 –9. huhtikuu 491marraskuu 474 – tammikuu 475 elokuu 476 – 9. huhtikuuta 491Zenon syrjäytettiin väliaikaisesti tammikuussa 475. Hän palasi valtaan elokuussa 476. Kuoli luonnollisesti. Muista Itä-Rooman keisareista, katso luettelo Bysantin keisareista.

 Aikajana 

 Lähteet 










 Viitteet 

Luokka:92 Euroopan historia
Rooman keisarit
Keisareista
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit