Ylämaa

Ylämaa on Suomen entinen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa, entisessä Kymen läänissä. Kunnassa asui  ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km². 

Kunta liitettiin Lappeenrantaan vuoden 2010 alussa. Ylämaan naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Lappeenranta, Luumäki ja Miehikkälä. Vuoteen 1967 saakka naapurikuntiin kuului Lappeenrantaan liitetty Lappee. 

Ylämaan kirkonkylän muodostamassa taajamassa oli 436 asukasta vuonna 2014. Kylässä on apteekki, päivittäistavarakauppa, koulu, kirjasto, vanhainkoti ja sen yhteydessä uimahalli sekä kuntosali. Siellä toimii myös autokorjaamoja.

 Maantiede 

Ylämaan alueella virtaa useita jokia, jotka kaikki laskevat Viipurinlahteen ja Suomenlahteen Venäjän puolella. Kunnan lounaisimmat osat kuuluvat Urpalanjoen vesistöön, keskiosat Santajoen (Kaltonjoen) ja Vilajoen vesistöön ja koillisosat Tervajoen vesistöön. Lisäksi Nisajoen vesistö ulottuu Ylämaalle pieneltä osin Vilajoen ja Tervajoen vesistöjen välissä. Järvistä ovat suurimmat Väkevänjärvi ja Suurijärvi Urpalanjoen vesistössä, Ottojärvi Santajoen vesistössä ja Pukalus Vilajoen vesistössä Suomen ja Venäjän rajalla.

Etäisyyksiä Ylämaalta
Hamina 60 km
Helsinki 210 km
Kotka 75 km
Lappeenranta 30 km

 Historia 
vasen|pienoiskuva|Kartta Ylämaan seudun aluemuutoksista. Vuonna 1946 Säkkijärvestä Ylämaahan liitettyn alue merkitty numerolla 3, Vahvialasta liitetty alue numerolla 5. Ylämaasta luovutettu alue merkitty numerolla 4.
Ylämaa on muodostettu Säkkijärvestä erotetuista alueista vuonna 1929. Ylämaan kirkko valmistui 1931. Kirkko on Ilmari Launiksen suunnittelema punatiilikirkko. Lisäksi vuosina 1930–1933 rakennettiin  metodistikirkko Villalan kylään, missä on myös Suomen ainoa  metodistinen hautausmaahttps://www.lappeenrannanmetodistiseurakunta.com/metodistikirkko/historia-ylamaan-metodisti-srk-tapani-rajamaan-tekst/ .

Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 suurin osa siihenastisen Ylämaan alueesta pysyi Suomessa, mutta kaakkoisin osa eli Timperilä Säkkijärven ja Vahvialan rajalla sisältyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Toisaalta Ylämaahan liitettiin alueita Säkkijärven ja Vahvialan Suomelle jääneitä osia, joten Ylämaa oli Ruokolahden ja Tohmajärven ohella ainoa alueitaan menettäneistä Suomen kunnista, jotka itse asiassa laajenivat sodan aiheuttamien aluemenetysten johdosta.

 Talous ja matkailu 

 Urheilu 
Ylämaalla toimii joitakin urheiluseuroja, kuten urheilun yleisseura Ylämaan Pyrkijät, Ylämaan Karateseura ja Ylämaan Judoseura Yudo (ent. Kaakon Judoseura).https://www.yudo.fi/ 

 Kyliä 

Ruokakulttuuri
Ylämaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hapanlohko, hakkoopiirakka (perunaa ja sianlihaa ruiskuoressa) ja kuivasta leivästä keitetty leipäressu.

 Tunnettuja ylämaalaisia 

 Sanna Kiero (1930-2010), hiihtäjä, syntyi Ylämaalla
 Toivo Kirppu (1920–1986), Mannerheim-ristin ritari, syntyi Ylämaalla
 Tatu Kosonen (1978-2022), muusikko, valokuvaaja, asui YlämaallaAlueellisille taidetoimikunnille uudet jäsenet 
 Antti Muukka (1896–1970), taidemaalari, asui YlämaallaMarjatta Räsänen: Antti Muukka: ylämaalainen impressionisti. Etelä-Karjalan taidemuseo - Lappeenrannan kaupunki 1993.
 Veikko Samuli (s. 1947), säveltäjä, sovittaja ja musiikkituottaja
 Anttoni Tapio, koripalloilija

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
Marsio, Kaija: Muistojen kylät : Kallolan ja Paakkolan kyläkirja : Kallolan ja Paakkalan kyläkirja, joka kertoo elämästä Säkkijärven kunnassa luovutetulla alueella.. 1998

 Aiheesta muualla 

 Ylämaan Kotiseutuyhdistys ry:n kotisivut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit