Fujian

Fujian (; , suomalaisittain ) on yksi Kiinan maakunnista. Nimestä käytetään joskus muotoja Fukien tai Foukien. Vanha suomalainen latinalaistus Fukien. Maakunta sijaitsee Kiinan kaakkoisrannikolla.

Naapurimaakuntina ovat Zhejiang luoteessa, Jiangxi koillisessa ja Guangdong lounaassa. Maasto on pääosin vuoristoista. Maakunnan lähisaaret Kinmen ja Matsu ovat Kiinan tasavallan (Taiwan) hallussa, ja ne kuuluvat teoriassa Fujian-maakuntaan, joten nimellä on olemassa kaksi maakuntaa eri valtioissa.

 Maantiede 
Fujian sijaitsee Kiinan kaakkoisrannikolla ja sen naapurimaakuntia ovat Guangdong lounaassa, Jiangxi idässä ja Zhejiang pohjoisessa. Fujiania vastapäätä Taiwaninsalmen toisella puolella on Taiwanin saari. Fujianista koilliseen sijaitseva merialue tunnetaan nimellä Itä-Kiinan meri. Pinta-alaltaan Fujian on Kiinan maakunnista yksi pienimmistä. Fujianissa vallitsee subtrooppinen ilmasto. Vuonna 2004 alueen keskimääräinen lämpötila vaihteli 15,3 ja 21,9 °C välillä. Sadetta alueella tuli samaan aikaan 930–1 843 mm, tehden Fujianista yhden Kiinan sateisimmista maakunnista. Alueen talvi on lyhyt ja kesät pitkiä. Säähän ja vuodenaikoihin vaikuttaa monsuunikausi. Luonnononnettomuudet kuten tulvat, kuivuudet ja myrskyt ovat suhteellisen yleisiä.

 Historia 
Nimi Fujian tunnetaan prefektuurinimenä jo vuodelta 733. Se saatiin yhdistämällä ensimmäiset ideogrammit Fuzhoun ja Jianzhoun kaupunkinimistä. Koska fú on ’onni’ ja jiàn tarkoittaa ’perustaa, rakentaa’, voisi maakuntanimen merkitykseksi ajatella ’onnellinen perustus’. Nimitystä alettiin käyttää alueesta Tang-dynastian ajalla. Tätä aikaisemmin alue tunnettiin nimellä Minyue.

Maataloudelle kelpaavan maan vähyys on historiallisesti ajanut muuttoliikkeitä Fujianista ulospäin. Alueella asuvat hakka- ja minnan-kiinalaiset ovat muuttaneet historian kuluessa sankoin joukoin muun muassa Taiwanille ja Kaakkois-Aasiaan. Alue on ollut aikanaan myös kaupan keskus. Tang-dynastian aikana Fujianin satamakaupunki Quanzhoussa kävi kauppalaivoja Lähi-idästä saakka. Sen merkitys kaupan keskuksena väheni Ming-dynastian aikana. Ming-dynastia kielsi ulkomaankaupan ja kauppa saattoi jatkua vain merirosvojen ja salakuljettajien kautta. Kauppa väheni entisestään Koxingan valloitettua Taiwanin saaren 1600-luvulla. Lopullisesti Fujian menetti asemansa kärsittyään huomattavasti 1800-luvun lukuisissa sodissa.

Kommunistien voitto Kiinan sisällissodassa syrjäytti Fujiania entisestään. Sen vanhojen Taiwanin yhteyksien takia aluetta pidettiin poliittisesti epäluotettavana, jonka lisäksi kommunistit pelkäsivät kansallismielisten maihinnousua alueella. Näiden tekijöiden takia alueelle ei tehty juuri investointeja, mutta se joutui silti elättämään suuria armeijan joukkoja. Talouden alettua vapautua Maon valtakauden jälkeen Fujian on kuitenkin pystynyt elpymään.

 Talous 
Fujianin maakunnan bruttokansantuote oli 2 176,0 miljardia renminbia (Kiinan juan, CNY). Tämä vastasi 3,5 prosentin osuutta koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 57 856 CNY, eli noin 6 931 EUR. Tämä oli 138 % Kiinan tilastokeskuksen ilmoittamasta keskiarvotasosta 41 908 CNY (noin 5 021 EUR).

Xiamen oli ensimmäisiä kaupunkeja Kiinassa, jotka saivat erityistalousalueen aseman. Koska alue on sekä maantieteellisesti että kulttuurisesti lähellä Taiwania, Fujian saa suuria sijoituksia Taiwanilta.

 Väestö 
 Fujianin etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa. Etninen ryhmä  2000  2010 Han-kiinalaiset  33 514 147  36 097 362 Shet  375 193  365 514 Hui-kiinalaiset  109 880  115 978 Tujiat  29 046  89 824 Miaot  22 065  88 017
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Fujianissa oli yhteensä 34 097 947 asukasta. Suurin osa Fujianin väestöstä on etniseltä taustaltaan han-kiinalaisia. Paikallisen kansanperinteeseen liitetään usein kertomukset muuttoaalloista Keski-Kiinasta. Nykyiset asukkaat lienevätkin han-kiinalaisten ja näihin sekoittuneiden alueen alkuperäisasukkaiden jälkeläisiä. Fujianin suurin etninen vähemmistö ovat shet, joiden noin 700 000:n kokonaismäärästä noin puolet asuu Fujianissa. Toinen selvästi erillinen ryhmänsä ovat hakka-kiinalaiset, joita ei kuitenkaan tunnusteta valtion taholta omaksi etniseksi ryhmäkseen. Quanzhoussa on myös pieni hui-kiinalainen vähemmistö.

 Kulttuuri 
Fujianilla on erityinen gongfu-teeseremonia, eli tapa juoda teetä, erityisesti oolong-teetä. Lisäksi Fujian tuottaa mm. Lapsang souchong -teetä sekä jasmiiniteetä.

 Hallinnollinen jako 
Fujian on jaettu kahdeksaan prefektuuritason kaupunkiin sekä Xiamenin kaupunkiin, joka on suoraan maakunnan hallinnon alaisena.

 Fuzhou
 Xiamen
 Longyan
 Nanping
 Ningde
 Putian
 Quanzhou
 Sanming
 Zhangzhou

Kaupungit jakautuvat edelleen piirikuntiin sekä piirikuntatasoisiin kaupunkeihin.

 Matkailu 
Mielenkiintoisia paikkoja:
 Wuyi-vuoret, Unescon maailman kulttuuriperintökohde (1999)
 Kaiyuan-temppeli, Quanzhou ja Quanzhou-laiva
 Yongquan-temppeli, Fuzhou
 Nanshan-temppeli, Zhangzhou
 Guanghua-temppeli, Putian
 Matsu-jumalattaren pyhiinvaellus keskittyy Meizhou-saarelle (Putianin kuntaan), sillä jumalatar syntyi siellä. Hän kuoli Matsu-saarilla.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 



*