Rantakurvi

Rantakurvi (Xenus cinereus) on pieni kahlaaja, joka on Suomessa esiintymisalueensa länsirajalla. Ensimmäiset havainnot Suomessa on tehty 1800-luvun lopulla.

Koko ja ulkonäkö
Rantakurvi on päältä vaaleanharmaa, selässä musta V-kuvio. Alapuolelta kuviottoman valkea, keltaiset jalat lyhyet. Pitkä musta nokka kaareutuu loivasti ylöspäin. Lennossa siivillä selvät valkoiset kolmiot, vertaa punajalkavikloon. 
Pituus 22–27 cm, siipien kärkiväli 36–45 cm, paino 50–95 g.
Kutsuääni on ’vy-vy-vy’, muistuttaen pikkukuovin ääntä.

Vanhin suomalainen rengastettu rantakurvi on ollut 16 vuotta 2 päivää vanha. Se on samalla Euroopan vanhin rantakurvi.

Rantakurvin kuvaili ja nimesi tieteelle Johann Anton Güldenstädt 1775.

Levinneisyys

Rantakurvi esiintyy Venäjän länsiosista Itä-Aasiaan. Euroopan kannaksi on arvioitu 40 100 – 60 300 paria, joista lähes kaikki Venäjän Euroopan puoleisilla alueilla. Lisäksi lajia pesii Valko-Venäjällä (150–200 paria), Ukrainassa (20–30 paria) ja Suomessa (muutama pari). Maailman kannan on arvioitu olevan nelinkertainen Euroopan kantaan verrattuna.

Suomi on lajin levinneisyysalueen länsireunaa. Rantakurvi on aina ollut Suomessa harvinainen. Perämerellä se on pesinyt ainakin 1950-luvulta lähtien, mutta kanta on pienentynyt noin 30 parista nykyiseen 5–10 pariin. Suomen pesimäkannaksi vuosina 2019–2024 on arvioitu keskimäärin 6 paria.

 Rantakurvin Suomen pesimäkannat pareina kolmena eri Euroopan unionin raportointikautena 2008–2024 Raportointikausi  Minimi  Keskimäärin  Maksimi  2008–2012  3     5  2013–2018  5  6  8 2019–2024  5  6  10

 Ympäristöministeriön asetuksella rauhoitettujen eläinten ja kasvien arvoista (243/2025) Suomen rauhoitetuille eläimille on määritelty arvo. Rantakurvin arvo on 8 509 euroa.

Elinympäristö
pienoiskuva|Rantakurvi Lapissa.
Rantakurvi viihtyy rantaniityillä, satamissa, puunlajittelualueilla ja muilla kosteilla ja aukeilla paikoilla.

Lisääntyminen
Pesä on avoimesti maassa. Naaras munii 4 munaa, joita molemmat emot hautovat noin 3 viikkoa. Poikaset ovat pesäpakoisia, ja koiras enimmäkseen huolehtii niistä, sillä naaras lähtee syysmuutolle pian poikasten kuoriuduttua.

Suomessa lajia on tutkinut varsinkin biologi Nils Fritzén Perämeren pohjukassa.

Ravinto
Hyönteiset, nilviäiset, äyriäiset ja madot. Ruokailee kiireisen oloisena ja usein pesee löytämänsä ötökän.

Lähteet

Aiheesta muualla

LuontoPortti: Rantakurvi (Xenus cinereus)
ITIS: Xenus cinereus 

Luokka:Kurpat