Kemijärvi

Kemijärvi on kaupunki Lapin maakunnan kaakkoisosassa. Kaupungissa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

Kemijärven keskusalueella asuu noin 5 300 ihmistä, josta noin 4 300 keskustaajamassa ja noin 1 000 Kallaanvaara-Isokylä-alueella.

Kemijärvi oli vuodesta 1973 lähtien Suomen pohjoisin kaupunki, mutta vuoden 2006 alussa tapahtuneessa kuntaliitoksessa Rovaniemen alue laajeni siten, että Rovaniemen kaupunki ulottuu nykyään pohjoisemmaksi kuin Kemijärvi. Suomen kaupunkien keskustaajamista Kemijärven keskustaajama on kuitenkin edelleen pohjoisin. Kemijärvi on Suomen erämaisimpia kaupunkeja. Kemijärven naapurikuntia ovat pohjoisessa Pelkosenniemi ja Sodankylä yhdessä rajapisteessä; idässä Salla, etelässä Posio ja lännessä Rovaniemi.

 Historia 
vasen|pienoiskuva|Kartta Kemijärven aluemuutoksista. 
pienoiskuva|Noitatunturi.
Kemijärven ensimmäinen pysyvä uudisraivaaja-asukasRytkönen 1989, s. 54–56. oli Paavali Ollinpoika Halonen, joka muutti Utajärven Niskankylästä Kemijärvelle noin vuonna 1580. Hänen vaimonsa oli Anna Laurintytär Halonen ja lapsia Paavo, Olli ja Pekka Halonen. Paavalin asuinpaikka tunnetaan nykyään nimellä Halosenranta. Muita samoina aikoina paikalle saapuneita uudisraivaajia oli Kärpän suvun Pekka ja Matti Kärppä, lähtöisin Oulujoen varrelta Muhokselta, jotka asuttivat kahta taloa Kemijärven kaikista 13:sta vuoden 1631 taloluettelon mukaan. Näistä neljä jäi vakinaisesti asutuksi: Paavo Halosen talo, Pekka ja Matti Kärpän talot ja Heikki Häikiän Luusua-niminen talo. Ämmänvaara Kemijärven kunnan alueella on muinainen saamelaisten uhripaikka. Ensimmäisten uudisraivaajien saapuessa nykyisen Kemijärven alueella ei asunut enää saamelaisia.

Kemijärven seurakunta erotettiin Kemin seurakunnasta vuonna 1779 ja Kemijärven kunta perustettiin vuonna 1871.Kemijärven historiaa - aikajana  Kemijärven kirkonkylästä muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1912 ja vuonna 1957 kirkonkylä erotettiin kunnasta kauppalaksi ja siihenastisen Kemijärven kunnan nimi muuttui Kemijärven maalaiskunnaksi. Tämä oli viimeinen kerta, kun Suomen kunnan nimeen liitettiin sana maalaiskunta. Näiden eron aikaa kesti vain 16 vuotta, sillä vuonna 1973 Kemijärven kauppala ja Kemijärven maalaiskunta yhdistyivät. Samalla Kemijärvestä tuli Kemijärven kaupunki.

Kaupungin vaakunaksi otettiin siihenastinen Kemijärven maalaiskunnan vaakuna, joka oli vahvistettu alun perin koko Kemijärven kunnalle ennen kauppalan erottamista. Kemijärven väkiluku oli suurimmillaan juuri ennen maalaiskunnan ja kauppalan liitosta, jolloin näissä kunnissa asui yhteensä yli 16 000 asukasta. Kirkollisesti Kemijärven keskustaajama ei milloinkaan ole ollut erillään ympäröivästä haja-asutusalueesta; Kemijärven kauppalan ja maalaiskunnan olemassaolon aikana näiden molempien kuntien asukkaat kuuluivat samaan Kemijärven seurakuntaan eikä näin ollen ollut olemassa seurakuntia, joiden nimet olisivat olleet Kemijärven kauppala- ja maaseurakunta. Kemijärven kirkko rakennettiin vuonna 1950, alun perin se sijaitsi silloisessa Kemijärvi-nimisessä kunnassa ja vuosina 1957–1972 kauppalassa.

Kemijärven sellutehtaan lakkautus keväällä 2008 herätti suurta huomiota. Paikkakunnan teollisuuden jatkamista tuettiin tämän jälkeen avokätisesti julkisin varoin. Tehtaan jatkajaksi tuli Arktos Group, jonka oli tarkoitus aloittaa liimapuupalkkien valmistus. Tuotantoa ei kuitenkaan saatu käyntiin ja alkuvuodesta 2012 yritys joutui yrityssaneeraukseen.Mia Gertsch, Kemijärven liimapuupalkkitehdas voi käydä kalliiksi veronmaksajille Yle uutiset 20.2.2012

Keitele Group osti entisen sellutehtaan kiinteistön 2014.Perttu Ruokangas, Keitele Group ostaa Kemijärven entisen sellutehtaan, Yle uutiset 14.2.2014 Sen tehtaalla valmistetaan havupuusta sahatavaraa, höylätavaraa ja liimapuuta. Keitele työllisti Kemijärvellä vuonna 2020 noin 120 henkeä urakoitsijayhtiöt mukaan lukien.

Kemijärven muita teollisuustyönantajia ovat olleet hiihtoasuja 1974–1990 valmistanut, suurimmillaan toista sataa työpaikkaa tarjonnut Torstai Oy. Sen jälkeen samoissa tiloissa valmisti puhelinlatureita vuoteen 2003 asti noin 600 ihmistä työllistänyt Salcomp Oyj, ja nykyisin tiloissa toimii kylmäkalusteita valmistava Porkka. Vuosina 1980–1983 Kemijärvellä toimi Salmed-lääketehdas ja sitten Orion Oyj:n penisilliinitehdas noin 30 työntekijän voimin vuoteen 2002 asti.

Vuonna 2015 uutisoitiin, että Kemijärvelle suunnitellaan 700–800 miljoonan euron biojalostamoinvestointia, joka toisi arviolta noin tuhat työpaikkaa.Perttu Ruokakangas, Jättipotti suunnitteilla Kemijärvelle, Yle uutiset 24.2.2015 Biojalostamon ympäristöluvasta kirjattiin lukuisia valituksia vuonna 2019. 2020-luvun puolivälissä Tuulialfa-yhtiön tytäryritys Vetyalfa Oy kaavailee Kemijärvelle suurta vetyjalostamoa.

 Luonto 
pienoiskuva|Kemijärven järvi.
Kemijärven suurin järvi on Kemijärvi. Se on samalla myös Suomen 19. suurin järvi.https://www.visitkemijarvi.fi/fi/voi_hyvin-ja_liiku/jarviaktiviteetit/  Noitatunturi on Pyhä-Luoston tunturijonon korkein kohta, noin 540 metriä.

 Hallinto 
Vuonna 2021 valitussa Kemijärven kaupunginvaltuustossa on Keskustalla 8 paikkaa, Perussuomalaisilla 5, Kokoomuksella 4, Sosiaalidemokraateilla 3, Vasemmistoliitolla 3, Tulevaisuuden Kemijärvellä 3, Kristillisdemokraateilla 1.

Kemijärven kaupunginjohtajina ovat viime vuosina toimineet
 Olli-Pekka Salminen 2011–2014
 Tuula Kuvaja (vt.) 2014–2015
 Atte Rantanen 2015–2022
 Marjo Säärelä (vt.) 2022–2023
 Pekka Iivari 2023
 Marjo Säärelä (vt.) 2023–2024
 Dina Solatie 2024–

Väestönkehitys
Kemijärven väkiluku on kaupungin elinkeinorakenteen muutosten myötä laskenut. Nykyisin kaupungin alueella asuu noin 7 000 asukasta. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen. Kemijärvellä on useita satoja kakkosasukkaita (epävirallinen tieto), jotka ovat muualla kirjoilla, mutta asuvat osan vuotta kaupungin alueella kakkosasunnoissaan. Kemijärven vuokrataloyhtiö on myynyt useita vuosia omistamiaan asuntoja kakkosasunnoiksi ja toiminta jatkuu. Lisäksi Kemijärvellä on purettu ja puretaan useita vuokrakerrostaloja.Päätökset, Kemijärvi.fi (Archive.org)

Kemijärven kauppala muodostettiin 1957 erottamalla Kemijärven kirkonkylä ja sen lähialueet Kemijärven maalaiskunnasta. Tämä oli viimeinen kerta, kun kunnan nimeen liitettiin sana maalaiskunta. pienoiskuva|oikea|150px|Kemijärven kauppalan vaakuna (1960–1972).Kauppalalle vahvistettiin oma vaakuna 25. marraskuuta 1960, mutta kun maalaiskunta ja kauppala taas yhdistettiin 1973 Kemijärven kaupungiksi, otettiin syntyneen kaupungin vaakunaksi entisen maalaiskunnan vaakuna.

Taajamat
Vuoden 2022 lopussa Kemijärvellä oli 6 996 asukasta, joista 4 839 asui taajamissa, 2 078 haja-asutusalueilla ja 79:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kemijärven taajama-aste on 70,0 %. Kemijärven taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2022) 1  Kemijärven keskustaajama 3 901 2  Isokylä-Kallaanvaara938

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

 Kaupunginosat ja kylät 
pienoiskuva|Keskustaa länteen päin.Maanmittauslaitoksen mukaan Kemijärven kaupunginosia (maarekisterin sijaintialueen numero alkaa 0:lla) ovat seuraavat 8:
 Kallaanvaara
 Keskusta
 Pöyliövaara
 Pyhätunturi
 Sipovaara
 Suomu
 Särkikangas
 Tohmo

Kemijärven maarekisterikyliä (sijaintialueen numero alkaa 4:llä) puolestaan ovat seuraavat 16:

 Alakylä
 Halosenranta
 Isokylä
 Javarus
 Joutsijärvi
 Juujärvi
 Kemihaara
 Kostamo
 Kuusivaara
 Leväranta
 Luusua
 Paloperä
 Pyhätunturi
 Räisälä
 Tohmo
 Ylikylä

Muita kyliä tai alueita, jotka eivät kuitenkaan ole maarekisterikyliä ovat seuraavat 14:

 Hyypiö
 Ketola
 Kuusiranta
 Lehtola
 Oinas
 Patovaara
 Perävaara
 Ruopsa
 Soppela
 Tapionniemi
 Tonkopuro
 Ulkuniemi
 Varrio
 Vuostimo

Kemijärven kaupungin internet-sivuilla on kartta kylien sijainneista, mutta niiden nimet eivät ole täsmälleen samoja kuin edellä olevissa luetteloissa. Myöskään Kemijärven tilastollinen osa-aluejako ei sisällä kaikkia edellä mainittuja kyliä.

 Uskonnolliset yhteisöt 
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Kemijärvellä toimii Kemijärven seurakunta.

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii uusheräys, jolla on siellä paikallisosasto, vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Kemijärven Kuumaniemen Rauhanyhdistys, sekä evankelisuus. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Kemijärven helluntaiseurakunta sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Kemijärven adventtiseurakunta. Lisäksi Kemijärvellä on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kemijärven alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.

Kulttuuri
Taivaan tulet on Kari Väänäsen ohjaama ja käsikirjoittama Kemijärvelle sijoittuva draamasarja, jota Yle TV2 esitti vuosina 2007–2014. Sarjaa tehtiin neljä tuotantokautta ja se keräsi parhaimmillaan yli 1,3 miljoonaa katsojaa.

Kemijärvellä on järjestetty Yöttömät yöt -musiikkifestivaalia vuodesta 2014.Pertu Ruokakangas, Boney M. esiintyy Kemijärvellä, Yle uutiset 16.3.2015

Kemijärven Perävaarassa sijaitsee huvikeskus, joka avattiin 1. kesäkuuta 1968. Sen toiminnasta vastaa Kemijärven Työväenjärjestöt -yhdistys. Huvikeskus rakennettiin talkootyönä, ja se oli varsinkin 1970-luvulla hyvin suosittu. Vaaran laella oli ollut vanha tanssilava jo ennen huvikeskuksen rakentamista.

 Tunnettuja kemijärveläisiä 
Hannes Gebhard, osuustoimintamies, tilastotieteilijä ja poliitikko
Timo Halonen, Mikkelin kaupunginjohtaja
Erkki Imponen, taloustirehtööri ja kunnanvaltuutettu
Matti Juntura, lentopalloilija
Martti Kellokumpu, freestyle-hiihtäjä
Pentti Kouri, sijoittaja
Janne Lahtela, kumparelaskun olympiavoittaja
Matti Lahtela, kansanedustaja, kunnallis- ja maakuntapoliitikko
Olavi Lahtela, kansanedustaja ja ministeri, Matti Lahtelan poika
Esko Marttinen, MM-pronssimitalisti ampumahiihdon viestihiihdossa
Markus Mustajärvi, kansanedustaja (syntynyt Savukoskella)
Sami Mustonen, kumparelaskun olympiamitalisti
Janne Naakka, tubettaja
Erkki Norvio, yritysjohtaja, kauppanevos
Asko Oinas, entinen maaherra
Juha Pikkarainen, kirjailija, toimittaja, ay-aktiivi
Seppo Säynäjäkangas, professori, yrittäjä ja yritysjohtaja
Kari Väänänen, näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja (syntynyt Inarissa, asuu Kemijärvellä)

 Ystävyyskaupungit 
  Kantalahti, Venäjä
  Sōbetsu, Japani
  Vesisaari, Norja
  Vuoreija, Norja

Lähde:

 Alueen urheiluseuroja 
 Kemijärven urheilijat, suunnistus
KeKi, jääkiekko
 Kemijärven Kaiku ry, uimaopetus kilpauinti
 KP-55 jalkapallo

 Alueen muita yhdistyksiä 
 Koillis-Lapin Kennelkerho ry, TOKO, Agility, Palveluskoiratoiminta, Vesipelastus, Koiranäyttely Metsästyskokeet
 Mannerheimin Lastensuojeluliitto Kemijärven yhdistys ry
 Partiolippukunta Kemijärven Tunturitytöt ja -pojat ry, partiotoiminta
 Ystävien yhdistys ry. 

 Liikenneyhteydet 
  Valtatie 5 (Heinola–Kuopio–Kuusamo–Kemijärvi–Sodankylä)
  Kantatie 82 (Rovaniemi–Kemijärvi–Salla)
  Seututie 944 (Kemijärvi–Ranua)
  Seututie 945 (Kemijärvi–Perä-Posio)
 Linja-autoyhteydet lähikuntiin
 Rautatieyhteys Rovaniemelle

 Katso myös 
 Kemijärven kuvanveistoviikot
 Kemijärven sellutehdas
 Hyvinvointikeskus Lapponia
 Luettelo Kemijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 



Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Kemijärven kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus – Kemijärven avainluvut 
 Kemijärven matkailusivut
 Kemppa Info
 Kemijärvi at Gaisma.com 
 Suomutunturin kotisivu

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit