Teknillinen korkeakoulu

Teknillinen korkeakoulu (lyh. TKK, , ) oli yliopisto, jonka alaan kuuluivat tekniset tieteet. Se oli alallaan Suomen suurin ja vanhin, ja toimi 1950-luvulta alkaen Espoon Otaniemessä. Vuoden 2010 alusta TKK liitettiin Aalto-yliopistoon, jossa se toimi yhden vuoden nimellä Aalto-yliopiston teknillinen korkeakouluhttp://admissions.aalto.fi/fi/mika_on_aalto-yliopisto/aalto-yliopiston_korkeakoulut/ Aalto-yliopiston korkeakoulut, kunnes se vuoden 2011 alussa jakautui neljäksi tekniikan kouluksi: Aalto-yliopiston insinööritieteiden, kemian tekniikan, sähkötekniikan ja perustieteiden korkeakouluksi.

Korkeakoulussa oli noin 3 300 henkilöstön jäsentä ja noin 15 000 perus- ja jatko-opiskelijaa. Professoreita TKK:ssa oli 250. 

Korkeakoulun viimeisenä rehtorina (2003–2009) ja johtavana dekaanina (2010) toimi Matti Pursula, joka oli aiemmin toiminut liikennetekniikan professorina ja vararehtorina.

Historia
TKK perustettiin vuonna 1849 Helsinkiin nimellä Helsingin teknillinen reaalikoulu. Oppilaitoksen tarkoituksena oli mahdollistaa Suomen elinkeinoelämän modernisointi kouluttamalla henkilöitä, jotka kykenivät työskentelemään uudenaikaisissa teollisissa ammateissa tai toimimaan nykyaikaisen valtion virkamiehistöltä vaadittavalla ammattitaidolla teknillisissä tehtävissä esimerkiksi liikenteen tai yhdyskuntarakenteiden suunnittelun parissa.

Helsingin Teknillinen reaalikoulu aloitti työskentelynsä vuoden 1848 puolella Aleksanterinkatu 50:ssä sijaitsevassa ja edelleen olemassa olevassa Litoniuksen talossa (), joka oli valmistunut vuonna 1847 Gustaf Paulus Leanderin suunnittelemana. Tässä vielä nykypäivänäkin Litoniuksen suvun omistamassa talossa se toimi aina vuoteen 1877 asti, jolloin se siirtyi Hietalahdentorin lähellä sijaitsevaan, sittemmin useita kertoja laajennettuun rakennukseen sekä sen ympärille kasvaneelle alueelle.http://www.archimad.fi/?p=664  Vuonna 1872 nimi muuttui Polyteknilliseksi kouluksi, 1879 Polyteknilliseksi opistoksi ja lopulta 1908 Suomen Teknilliseksi Korkeakouluksi. Tällöin korkeakoulu toimi vielä Helsingissä. Polyteknillinen-sanasta juontaa juurensa myös yhä edelleen käytössä oleva puhekielinen ilmaisu ”Poli”.

Vuonna 1949 kaavoitettiin Otaniemen alue, jonne TKK siirtyi 1950-luvun lopulta alkaen. Teknillisen korkeakoulun ensimmäinen laboratoriorakennus Otaniemessä, koesahalaitos ja kuivaamo, otettiin käyttöön tammikuussa 1955. Rakennustyöt aloitettiin edellisvuoden kesäkuussa. Saha oli ensimmäinen rakennuskohde, sillä se palveli Otaniemen myöhempää rakentamista. Otaniemen saharakennuksen suunnitteli professori Alvar Aalto ja teknisen toteutuksen suunnitteli rehtori Martti Levón.Helsingin Sanomat 17.2.1955 s. 16, Suomen Sosialidemokraatti 17.2.1955 s. 4

Vuodesta 1966 lähtien korkeakoulu toimi sitä varten  rakennetulla kampuksella Otaniemessä Espoossa. Teknillisen korkeakoulun päärakennuksen on suunnitellut Alvar Aalto.

Vuonna 2010 Teknillinen korkeakoulu yhdistyi Taideteollisen korkeakoulun ja Helsingin kauppakorkeakoulun kanssa Aalto-yliopistoksi. Tällöin Teknillisen korkeakoulun nimi muuttui Aalto-yliopiston teknilliseksi korkeakouluksi. Vuotta myöhemmin Aalto-yliopiston teknillinen korkeakoulu jaettiin neljäksi Aalto-yliopiston alaiseksi korkeakouluksi. Jako perustui vuoden 2008 alussa luotuun tiedekuntajakoon. Tämä virtaviivaisti Aalto-yliopiston rakennetta poistamalla yhden organisaatiotason Aalto-yliopiston ja Teknillisen korkeakoulun tiedekuntien väliltä. Uudistuksen jälkeen Aalto-yliopistossa on kuusi likimain samankokoista korkeakoulua.

 Korkeakoulun johtajat 
Vuosina 1849–2010 korkeakoulun johtajan virkanimeke oli rehtori. Vuonna 2010 korkeakoulua johti dekaani.

Helsingin Teknillinen reaalikoulu 1849–1872
 Anders Olivier Saelan 1848–1874 (nimike johtaja)

Polyteknillinen koulu 1872–1879
 Karl Leonard Lindeberg 1874–1880    

Polyteknillinen Opisto 1879–1908
 Ernst Edvard Qvist 1880–1903    
 Hjalmar Mellin 1904–1907

Suomen Teknillinen Korkeakoulu 1908–1942
 Gustaf Nyström 1907–1910    
 Uno Albrecht 1910–1913    
 Axel Ahlfors 1913–1916    
 Taavi Hirn 1916–1919    
 Leonard Hjelmman 1919–1928    
 Onni Tarjanne 1928
 Leonard Hjelmman 1928–1937    
 Hjalmar Brotherus 1937–1940    

Teknillinen korkeakoulu 1942–2010
 Martti Levón 1940–1943    
 Jussi Paatela 1943–1946    
 Martti Levón 1946–1955    
 Jaakko Rahola 1955–1965    
 Einar Stenij 1965–1968    
 Torsti Verkkola 1968–1970    
 Pentti Laasonen 1970–1979    
 Paul Wuori 1979–1985    
 Jussi Hyyppä 1985–1994    
 Paavo Uronen 1994–2003    
 Matti Pursula 2003–2010

Aalto-yliopiston teknillinen korkeakoulu 2010
 Matti Pursula 2010

 Koulutustarjonta 
TKK:n tarjoama koulutus koostui 19 tutkinto-ohjelmasta. Niiden tarjoamat tutkintonimikkeet olivat tekniikan kandidaatti, diplomi-insinööri (maisterintutkinto), arkkitehti, maisema-arkkitehti, tekniikan lisensiaatti, tekniikan tohtori ja erityistapauksissa filosofian tohtori. Diplomi-insinöörin koulutus kestää viisi vuotta, arkkitehdin kauemmin. Lisensiaatti ja tohtori ovat jatkotutkintoja. Vuodesta 2005 lähtien tuli velvollisuus suorittaa tekniikan kandidaatin tutkinto ennen DI-tutkintoa. TKK ei kouluttanut insinöörejä eikä sillä olut erillistä kandidaattitason ohjelmaa, vaan opiskelija voitiin hyväksyä vain diplomi-insinööriksi asti kouluttamiseen. Se otti eurooppalaisia tekniikan kandidaatteja DI-vaiheen opintoihin ja TKK:n kandidaatit voivat valmistua diplomi-insinööreiksi missä 
tahansa EU:ssa.

Vuonna 2007 yliopistosta valmistui 1034 diplomi-insinööriä, arkkitehtia ja maisema-arkkitehtia. Tohtoreita valmistui ennätysmäärä 162, kuitenkin vähemmän kuin lisensiaatteja.

Kaikkiaan TKK:lta on valmistunut yli 2 300 tohtoria, lisensiaatteja huomattavasti enemmän. Opiskelijamäärät olivat oppilaitoksen historian aikana kolmikymmenkertaistuneet ja professorien määrä kymmenkertaistunut. TKK:lta valmistui sadan vuoden aikana  yli 35 000 diplomi-insinööriä, arkkitehtia ja maisema-arkkitehtia. 

 Tutkinto-ohjelmat 
TKK:ssa oli 19 tutkinto-ohjelmaa:

 Arkkitehtuuri 
 Automaatio- ja systeemitekniikka 
 Bioinformaatioteknologia
 Biotuotetekniikka 
 Elektroniikka ja sähkötekniikka 
 Energia- ja LVI-tekniikka 
 Geomatiikka
 Informaatioverkostot
 Kemian tekniikka 
 Kiinteistötalous 
 Konetekniikka 
 Maisema-arkkitehtuuri
 Materiaalitekniikka 
 Puunjalostustekniikka
 Rakenne- ja rakennustuotantotekniikka 
 Teknillinen fysiikka ja matematiikka 
 Tietoliikennetekniikka 
 Tietotekniikka 
 Tuotantotalous 
 Yhdyskunta- ja ympäristötekniikka

 Tiedekunnat ja laitokset 
Vuoden 2008 alusta TKK siirtyi tiedekunta- ja laitosrakenteeseen. Tiedekuntia oli sen jälkeen, joissa on yhteensä 25 laitosta ja 5 erillislaitosta.

 Elektroniikan, tietoliikenteen ja automaation tiedekunta
 Automaatio- ja systeemitekniikan laitos
 Elektroniikan laitos
 Mikro- ja nanotekniikan laitos
 Radiotieteen ja -tekniikan laitos
 Signaalinkäsittelyn ja akustiikan laitos
 Sähkötekniikan laitos
 Tietoliikenne- ja tietoverkkotekniikan laitos
 Metsähovin radiotutkimusasema (erillislaitos)
 Informaatio- ja luonnontieteiden tiedekunta
 Lääketieteellisen tekniikan ja laskennallisen tieteen laitos
 Matematiikan ja systeemianalyysin laitos
 Mediatekniikan laitos
 Teknillisen fysiikan laitos
 Tietotekniikan laitos
 Tietojenkäsittelytieteen laitos
 Tuotantotalouden laitos
 BIT-tutkimuskeskus (erillislaitos)
 Kielikeskus (erillislaitos)
 Insinööritieteiden ja arkkitehtuurin tiedekunta
 Arkkitehtuurin laitos
 Energiatekniikan laitos
 Koneenrakennustekniikan laitos 
 Maanmittaustieteiden laitos
 Rakenne- ja rakennustuotantotekniikan laitos
 Sovelletun mekaniikan laitos
 Yhdyskunta- ja ympäristötekniikan laitos
 Lahden keskus (erillislaitos)
 Yhdyskuntasuunnittelun tutkimus- ja koulutuskeskus YTK (erillislaitos)
 Kemian ja materiaalitieteiden tiedekunta
 Kemian laitos 
 Biotekniikan ja kemian tekniikan laitos
 Materiaalitekniikan laitos
 Puunjalostustekniikan laitos 

Lisäksi korkeakouluun kuuluivat seuraavat tiedekuntajaon ulkopuoliset laitokset:

 Kirjasto
 Koulutuskeskus Dipoli
 Kylmälaboratorio

Myös seuraavat yliopistojen yhteiset erilliset laitokset olo sijoitettu tiedekuntien ulkopuolelle:
 Fysiikan tutkimuslaitos (HIP, yhteinen Helsingin yliopiston kanssa)
 Palvelukeskus Pave
 Suomen virtuaaliyliopiston palveluyksikkö
 Tietotekniikan tutkimuslaitos HIIT (yhteinen Helsingin yliopiston kanssa)
 IT-palvelukeskus

 Triviaa 
TKK:n alumni- ja sidosryhmälehti oli nimeltään Polysteekki.
Julkaiseminen päättyi vuoden 2009 lopussa.

 Katso myös 
Aalto-yliopiston ylioppilaskunta
Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta
Diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinta
Aalto-yliopiston urheiluseura

Lähteet
 Automaatio- ja systeemitekniikan laitos 
 KOTA-tietokanta
 Konetekniikan laitos 
 Elektroniikan, tietoliikenteen ja automaation tiedekunta

Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Aalto-yliopiston kotisivut
 Aalto-yliopiston ylioppilaskunta
 Ylen Elävä arkisto: Opiskelijatempaus – Korkeakoulu Otaniemeen (1956)

Luokka:Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit