Pitkäperjantai

Pitkäperjantai (ortodokseilla suuri perjantai) on kristillinen pyhäpäivä, pääsiäistä edeltävänä perjantai, jota vietetään Kristuksen ristiinnaulitsemisen ja kuoleman muistoksi. Se on kirkkovuoden ainoa surujuhla.

Pitkäperjantai on yksi hiljaisen viikon juhlapyhistä ja monissa valtioissa yleinen vapaapäivä. Sitä edeltävää päivää kutsutaan kiirastorstaiksi ja seuraavaa 'lankalauantaiksi' tai 'hiljaiseksi lauantaiksi'. Suomessa sekä pitkäperjantai että seuraavan viikon maanantai (2. pääsiäispäivä) ovat pyhäpäiviä, aiheuttaen nelipäiväisen viikonlopun.

Koska pitkäperjantain ajankohta on sidoksissa pääsiäissunnuntaihin (jonka ajankohta lasketaan kuunkierron perusteella), sen päivämäärä vaihtelee vuodesta toiseen. Varhaisin mahdollinen pitkäperjantain ajankohta on 20.3. ja myöhäisin 23.4. Viimeksi pitkäperjantai oli 20.3. vuonna 1818 ja seuraavan kerran 2285. Viimeksi pitkäperjantai oli 23.4. vuonna 1943 ja seuraavan kerran 2038. Valtaosa ortodoksisesta kirkosta viettää pääsiäistä ja pitkäperjantaita eri ajankohtina, jotka määräytyvät juliaanisen kalenterin mukaan. Kuitenkin Suomen ortodoksinen kirkko on sopeutunut viettämään pääsiäistä samaan aikaan Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kanssa (eli gregoriaanisen kalenterin mukaan).
+Pitkäperjantai 2020-luvulla (gregoriaaninen kalenteri):2020 10. huhtikuuta2021  2. huhtikuuta2022  15. huhtikuuta2023  7. huhtikuuta2024  29. maaliskuuta2025  18. huhtikuuta2026  3. huhtikuuta2027  26. maaliskuuta2028  14. huhtikuuta2029  30. maaliskuuta

 Etymologia ja nimitykset

Suomessa yleisesti käytettävä nimitys pitkäperjantai on käännöslaina ruotsin sanasta långfredag. Vanhoista lähteistä käy ilmi, että ruotsin ja muiden skandinaavisten kielten vastaavat sanat ovat käännöslainoja muinaisenglannin sanasta langa frigedæg.

Suomen ortodoksien käyttämä nimitys suuri perjantai vastaa unkarin, viron sekä useiden slaavilaiskielten samaa merkitseviä nimityksiä (esimerkiksi ). Englannissa nimitys Good Friday tulee sanan ’good’ vanhasta merkityksestä ’pyhä’. Monissa romaanisissa kielissä päivää kutsutaan ’pyhäksi perjantaiksi’ (esimerkiksi ). Saksan kielen nimityksessä Karfreitag taas korostuu Kristuksen ristinkuoleman murheellisuus ('kar' on vanhaa saksaa ja merkitsee ’surua’).

Englannin kielessä termillä Easter Friday, 'pääsiäisperjantai', tarkoitetaan pääsiäisen jälkeistä perjantaita. 

 Raamatun tapahtumat 
Pitkäperjantain vietto perustuu Raamatun kertomuksiin Jeesuksen viimeisistä hetkistä. Raamatun mukaan Jeesus vietti viimeiset päivänsä Jerusalemissa, jonne oli saapunut viettämään juutalaista pääsiäistä opetuslastensa kanssa. Pitkäperjantain yönä hänet vangittiin ja vietiin Pontius Pilatuksen luo. Pilatuksen luona häntä pilkattiin ja kidutettiin. Lopulta Pilatus yritti vapauttaa Jeesuksen, mutta kansa valitsi vapautettavaksi murhamies Barabbaksen Jeesuksen sijasta.

Jeesus vietiin "pääkallon paikalle", jossa hänet ristiinnaulittiin. Ristiin kirjoitettiin "Jeesus Nasaretilainen, juutalaisten kuningas". Jeesus kärsi ristillä useita tunteja, kunnes kuoli. Myöhemmin Joosef Arimatialainen otti Jeesuksen alas ristiltä ja asetti hänet ostamaansa kalliohautaan.

 Luterilaisessa kirkossa 
Luterilaisessa kirkossa pitkäperjantain jumalanpalvelusta vietetään ilman ehtoollista tai kellon- ja urkujensoittoa. Kello 15 pidetään usein Jeesuksen kuolinhetken rukoushetki. Pitkäperjantain iltajumalanpalvelus on puolestaan perinteisesti omistettu Jeesuksen hautaamiselle.Verkkoviite|Osoite=https://www.kirkkovuosikalenteri.fi/kalenteripaiva/perjantai-7-4-2023/ | Nimeke= perjantai 7.4.2023 | Julkaisu = Kirkkovuosikalenteri | Viitattu = 18.6.2023}} Pitkäperjantai ja sitä seuraava hiljainen lauantai ovat ainoat kirkkovuoden päivät, jolloin liturginen väri on musta. Musta on 'murheen ja surun sekä katoavaisuuden väri'.

Aikoinaan pitkääperjantaita vietettiin ankarana paastopäivänä.

 Ortodoksisessa kirkossa 
Ortodoksisessa kirkossa suuri perjantai on kirkkovuoden ankarin paastopäivä ja ainoa suuri juhlapäivä jolloin ei toimiteta eukaristiaa. Liturgian sijaan aamulla toimitetaan Kuninkaallinen hetkipalvelus, jossa luetaan koko kärsimyshistoria kaikista neljästä evankeliumista. Kello 14 pidetään Kristuksen kuolinhetken palvelus, jolloin Kristuksen hautakuva tuodaan alttarista katafalkille keskelle kirkkoa. Palveluksen lopuksi papisto ja kirkkokansa käyvät kunnioittamassa kuollutta Kristusta. Illalla kuudelta alkaa Kristuksen hautauspalvelus, jonka lopuksi hautakuva kannetaan ristisaatossa kirkon ympäri. Kuten kaikki kirkolliset kulkueet, saatto kiertää vastapäivään symboloiden sitä, että saatto on menossa Kristusta kohti.

 Katolisessa kirkossa 
Pitkäperjantaina katolisissa kirkoissa vietetään iltapäivällä, yleensä klo 15, juhlallista jumalanpalvelusta Jeesuksen kärsimyksen muistoksi, johon kuuluu Kristuksen kärsimyshistorian lukeminen Johanneksen evankeliumista, suuret esirukoukset kirkon ja maailman puolesta, ristin kunnioittaminen ja ehtoollinen, jossa jaetaan kiirastorstain messussa pyhitetty ehtoollisaine. Päivä on tuhkakeskiviikon ohella toinen kirkon paasto- ja abstinenssipäivistä. Paastolla tarkoitetaan tässä yleensä lähinnä ruoka-annoksen koon tai esimerkiksi lämpimien aterioiden määrän vähentämistä. Abstinenssimääräys puolestaan tarkoittaa lintu- ja liharuoista pidättäytymistä. Pitkäperjantaina alkaa lisäksi Jumalan laupeuden novena, joka perustuu pyhän Faustyna Kowalskan ilmestyksiin. Novena päättyy Jumalan laupeuden sunnuntain aattona.

 Taiteessa 
Oiva Paloheimon runon Kirkkotiellä säkeestä on tullut lähes fraasi: ”Päivä on pilvinen, sillä pitkänäperjantaina päivä on pilvinen.”

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 



Luokka:Hiljainen viikko
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit