Nummikirvinen

Nummikirvinen (Anthus campestris) on keskikokoinen muuttolintu.

 Koko ja ulkonäkö 
Pituus 16–18 cm, siipien kärkiväli 27 cm, paino 23 g.

Suurikokoinen, vaalea kirvinen. Västäräkkimäinen. Selkäpuoli hiekanvärinen, alapuoli valkea. Rinnan sivuilla vähäistä viirutusta. Koivet vaalean punertavat. Nuoren linnun selkäpuoli tummaviiruinen.

Ääni hieman varpusmainen ”tsirp”. Laulu on västäräkkimäinen lyhyt säe, jota esittää rytmikkäästi aaltoilevassa laululennossa.

Juoksee maassa kyyryssä ja piiloutuu usein heinikkoon. Lento västäräkkimäistä.

 Levinneisyys 
Nummikirvinen pesii Euroopan ja Aasian lauhkeilla alueilla sekä Pohjois-Afrikassa ja talvehtii trooppisessa Afrikassa ja Intiassa.

Euroopan pesimäkannaksi on arvioitu 1,1–2,0 miljoonaa paria. Nummikirvinen pesii laajalla alueella Keski- ja Etelä-Euroopassa mutta on lähes kaikkialla harvalukuinen. Laji on harvinaistunut voimakkaasti etenkin levinneisyytensä pohjoisreunalla. Nummikirvisestä ennustettiin vielä 1970- ja 1980-luvulla säännöllistä pesimälajia Suomeen. Se pesi 1970-luvulla viidesti Suomessa. Tämän jälkeen määrät alkoivat kuitenkin vähentyä. Pohjoismaista Ruotsissa lajia pesii 25–50 paria ja Baltian maista Virossa 1–10 paria, Latviassa 70–130 paria ja Liettuassa 400–600 paria.

Maailman kannan arvioidaan olevan 2,5-kertainen Euroopan kantaan verrattuna.

 Elinympäristö 
Nummikirvisen elinympäristöä on avoin maasto: arot, nummet, hiekkaharjut, ratapenkat ja täytemaa-alueet.

 Lisääntyminen 
pienoiskuva|Nummikirvisen munia.
Pesä on maassa mättään kupeessa. Munia on 4–5, vaaleita ja täplikkäitä. Naaras hautoo n. 2 viikkoa. Poikaset lähtevät pesästä lentokyvyttöminä vajaan 2 viikon ikäisinä, emot huolehtivat niistä vielä parisen viikkoa.

 Ravinto 
Nummikirvinen on hyönteissyöjä, joka syö myös matoja ja nilviäisiä.

 Lähteet 

Luokka:Kirviset