Punasotka

Punasotka (Aythya ferina) on keskikokoinen sorsalintu.

 Koko ja ulkonäkö 
Punasotka on yleensä noin 42–49 cm pitkä ja painaa noin 700–970 g. Varsinkin naaraan ja nuoren koiraan tunnistaa matalasta otsasta ja isosta nokasta. Lento on muiden sotkien tapaan suoraviivaista ja nopeaa, mutta siipijuova ei erotu yhtä selvästi kuin tukka- tai lapasotkalla. Koiraan pää on punaruskea, mustassa nokassa on harmaa kärki ja punainen silmä. Sen vartalo on vaaleanharmaa. Naaraalla on vaalea silmärengas ja vaihtelevan vaalea naama. Nuoret urokset muistuttavat loppukesästä naarasta, mutta silmärengas puuttuu.

Vanhin suomalainen rengastettu punasotka on ollut 11 vuotta 1 kuukautta ja 16 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut brittiläinen 23 vuotta ja 2 kuukautta vanha sotka.

 Levinneisyys 
Punasotkan pesimäalue ulottuu Euroopasta Pohjois-Aasian itäosiin. Se on muuttolintu, ja sen talvehtimisalue ulottuu Länsi- ja Etelä-Euroopasta sekä Pohjois-Afrikasta Kaakkois-Aasiaan ja Japaniin. Maailman pesimäkannasta 35 prosentin on arvioitu olevan Euroopassa. Euroopan unionin alueella lajin pesimäkannaksi vuosina 2013–2018 arvioitiin 28 500 – 55 000 paria, eniten Tšekissä (7 000 – 14 000 paria) ja Romaniassa (3 100 – 12 300 paria). Vuonna 2021 koko maailman kannan kooksi arvioitiin 760 000 – 790 000 aikuista yksilöä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on luokitellut lajin maailmanlaajuisesti vaarantuneeksi vuodesta 2012 lähtien. Sitä ennen laji luokiteltiin elinvoimaiseksi.

Suomessa punasotkaa tavataan enimmäkseen eteläisessä Suomessa mutta jossain määrin myös pohjoisempana. Punasotkan Suomen-kanta on romahtanut. Vuodesta 1980 vuoteen 2024 sen kanta on pienentynyt 96 prosentilla.

 Punasotkan pesimäkannat Suomessa kolmena eri Euroopan unionin raportointikautena 2008–2024 Raportointikausi  Minimi  Keskimäärin  Maksimi  2008–2012  10 000     16 000  2013–2018  600  675  750 2019–2024  200  310  420

Vuonna 2010 lajin uhanalaisuusluokka muutettiin elinvoimaisesta vaarantuneeksi.. Vuonna 2015 uhanalaisuusluokaksi muutettiin  erittäin uhanalainen ja vuonna 2019  äärimmäisen uhanalainen.

pienoiskuva|vasen|Punasotkapari, naaras etualalla.

 Elinympäristö 
Punasotka viihtyy parhaiten ruohostorantaisilla lintujärvillä ja merenlahdilla. Niukkaruohostoisilla järvillä ja merenlahdilla vain harvakseltaan. Saaristomeren sisäsaaristossa pesii pieni kanta lokkiluodoilla. Punasotkat karttavat pieniä vesistöjä.

pienoiskuva|vasen|Koiras vanhalla laiturilla.
pienoiskuva|Aythya ferina

 Lisääntyminen 
Punasotka rakentaa pesänsä tulvaniitylle, saraikkoon tai muualle veden partaalle. Pesä on yleensä ruokokeon päällä, joskus myös kelluspesä tai piisamin pesän päällä.

Naaras munii toukokuussa 4–16 harmaanvihreää munaa, joita se hautoo 22–28 vuorokautta. Poikaset itsenäistyvät tultuaan lentokykyisiksi noin 7–9 viikon ikäisenä.

 Ravinto 
Punasotka hankkii ravintonsa sukeltamalla pohjasta kotiloita, simpukoita ja muuta vastaavaa sekä vesikasvien siemeniä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen lintu-opas 2005, WSOY Pertti Koskimies

BirdLife Suomi: Punasotka, vuoden lintu 2018
LuontoPortti: Punasotka (Aythya ferina)
ITIS: Aythya ferina 

Luokka:Sotkat
Luokka:Uhanalaiset linnut