Elimäki

Elimäki (aik. myös ElimäPieni tietosanakirja, ) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Kymenlaaksossa ja on nykyisin osa Kouvolaa. Sen väkiluku oli lakkautushetkellä 8 199 henkeä. Elimäki oli pääosin maaseutumainen kunta, jonka asukkaista vajaat kaksi kolmannesta asui taajama-alueella. Kunnan suurin taajama oli Koria, joka sijaitsee Kymijoen varrella vastapäätä Kouvolaa, sekä kirkonkylä. Elimäki oli kunnan lakkautushetkellä väkiluvultaan Suomen 134. suurin ja Kymenlaakson seitsemänneksi suurin kunta.Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain kunkin tilastovuoden aluejaolla, 2003-2018 

Elimäen naapurikunnat olivat Anjalankoski, Iitti, Kouvola, Kuusankoski, Lapinjärvi, Pyhtää, Ruotsinpyhtää (nyk. osa Loviisaa) ja Valkeala.

Elimäki, Anjalankoski, Jaala, Kouvola, Kuusankoski ja Valkeala liittyivät yhdeksi suurkunnaksi vuoden 2009 alussa. Kaupungin nimeksi tuli Kouvola ja asukasluvuksi lähes 90 000. Entisen Elimäen kunnan alue eli Elimäen suuralue on yksi Kouvolan kuudesta suuralueesta. Vuonna 2015 siellä oli 7 900 asukasta.

Väestö
Väestönkehitys

Vuoden 2015 väkiluku koskee nykyistä Elimäen suuraluetta, joka kattaa kokonaan entisen Elimäen kunnan alueen.

Taajamat
Vuoden 2000 lopussa Elimäellä oli 8 594 asukasta, joista 5 684 asui taajamissa, 2 884 haja-asutusalueilla ja 26:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Elimäen taajama-aste oli siten 66,3 %Tilastolliset taajamat 2000. Doria.fi. Elimäen taajamaväestö jakautui kahden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2000) 1  Koria* 4 073 2  Elimäen kirkonkylä1 611

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. 
Korian taajama kuului suurimmilta osin Elimäkeen, mutta Kymijoen itäpuolinen alue (Tammiranta) kuului Kuusankoskeen.

Historia

Pyhtään seurakuntaan kuuluneen Elimäen ensimmäinen kappelikirkko on rakennettu luultavasti 1570-luvulla. Kappeli sijaitsi nykyään kuivatetun Elimäenjärven etelärannalla lähellä nykyistä Elimäen kirkkoa. Nykyinen kirkko valmistui 1638.Museovirasto Sana Elimäki pohjautuu saamelaiskieliin, jossa sanan alkuosa viittaa ”ylhäällä olevaan”.

Ruotsin kuningas Kaarle IX menetti hevosensa Kirkholman taistelussa, joka käytiin Ruotsin ja Puolan armeijoiden välillä lähellä Riikaa vuonna 1605. Ratsumestari Henrik Wrede antoi hänelle oman hevosensa ja siten todennäköisesti pelasti kuninkaan hengen. Wrede itse kuoli taistelussa. Kiitollisena henkensä pelastamisesta kuningas Kaarle IX lahjoitti Wreden leskelle Gertrud von Ungernille laajan läänityksen nykyisen Elimäen kunnan alueelta.Museovirasto  Tämän lahjoituksen myötä Wreden suku nousi alueen voimasuvuksi. Vuonna 1649 maat siirtyivät edelleen ratsumestarin pojalle Kasper Wredelle ja myöhemmin edelleen de la Gardie -suvulle. Wrede af Elimän aatelissuku sai vapaaherrallisena sukuna Suomen Ritarihuoneen järjestysnumeron 2.

Anjalan evankelis-luterilainen seurakunta erotettiin itsenäiseksi seurakunnaksi Elimäestä vuonna 1863. Elimäen naapurikunnat olivat kunnan lakkautushetkellä Anjalankoski, Iitti, Kouvola, Kuusankoski, Lapinjärvi, Ruotsinpyhtää ja Valkeala.

Elimäen talonpoikaislevottomuudet vuosina 1772–1774 johtuivat epäoikeudenmukaisiksi koetuista päivätöistä. Liikehdintään osallistui toistasataa kartanoiden alustalaistalonpoikaa. Kruunu vangitsi heistä monia, mutta lopulta suurin osa heistä selvisi varoituksella.

Peippolan kartanon omistaja Emil sekä Mustilan kartanon omistajat Ernst ja Wilhelm af Forselles allekirjoittivat Elimäen kansakoulun perustamisasiakirjan 31. toukokuuta 1864.

Elimäelle perustettiin Suomen ensimmäinen kunnanvaltuusto vuonna 1868.

Vaakuna

Elimäen vaakunan hopeisessa yläkentässä on kuvattu musta, takajaloilleen noussut, kruunupäinen hevonen, jonka kruunu, kaviot,suitset ja satula ovat kultaa. Punaisessa alakentässä on kaksi hopeista päivätyökapulaa ristissä ja niiden yläpuolella hopeinen neliapila. Ratsuhevonen liittyy Elimäen historiaan Wrede-suvun kautta. Päivätyökapulat viittaavat torpparilaitokseen. Apilanlehti symboloi maanviljelyä, joka on kunnan pääelinkeino. Elimäen vaakuna on ollut käytössä vuodesta 1951, ja sen on suunnitellut Eero-Eetu Saarisen aiheiden pohjalta Gustaf von Numers.Elimäen kunta 

 Nähtävyydet ja tapahtumat 
 Kouvolan Elimäen ja Kouvolan Elimäen Korian nähtävyydet ja tapahtumat nimi paikkakunta paikka aika    osoite Arboretum Mustila, Mustilan kotikunnas Maailman ja Suomen Suuratlas, sivu 264, WSOY, Instituto Geografico Agostini, Novara, Igda, 1985,  Elimäki  Mustila      Asuntomessut 12.7.–11.8.  Koria  Pioneeripuisto  2019   https://www.kouvola.fi/asuminen-ja-ymparisto/asuntomessut-2019 Elimäen kirkkoMaailman ja Suomen Suuratlas, sivu 259, WSOY, Instituto Geografico Agostini, Novara, Igda, 1985,  Elimäki      Elimäen kotiseutumuseo  Elimäki      Elimäen koulumuseo  Elimäki      Haukkavuori ja Haukkavuoren hiihtokeskus Elimäki     2014–  Koria-Roll  Koria    –2008  Lasten Pomppupäivä  Elimäki  Löytty   2014–  Löytty Open Air  Koria     –2013  Moision kartano  Elimäki      Mäntybaari         Pestoomarkkinat  Elimäki       Pioneerifestivaalit  Koria    2010–   Pioneeripuisto  Koria       Raavuorisoitto  Koria       ratasilta  Koria    1925–   rautatiesilta  Koria    1870–   Värälän rauhankivi  Elimäki    1809–  

 Kylät 
Tässä on lueteltu Elimäen rekisterikylät. Niiden perässä on niihin kuuluvat osakylät tai merkittävän kokoiset alueet. Elimäellä oli 15 rekisterikylää. 

 Hongisto 
 Mommola 
 Metsä-Uoti 
 Hämeenkylä 
 Joensuu 
 Moisio 
 Vähä-Moisio 
 Mustila 
 Huitila 
 Soiniitty 
 Nappa 
 Napanrinne 
 Niinimäki (liitettiin Iitistä Elimäkeen vuonna 1937) 
 Kukonoja 
 Peippola
 Elimäen kirkonkylä 
 Teuroinen 
 Haapala 
 Mettälä 
 Rahikkala 
 Löytty 
 Jokela 
 Palokorpi 
 Mäkiselkä 
 Lakiasuo 
 Kulhua 
 Ratula 
 Raussila
 Soppi 
 Takamaa 
 Teutkoski 
 Koskisto 
 Villikkala 
 Porrassuo 
 Pitkäsilta 
 Vilppula
 Koria 
 Metsäkulma 
 Värälä

 Kulttuuri 
 Murre 
Elimäen alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Elimäen murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Iitin ryhmään. 

 Ruokakulttuuri 
Elimäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunakeitto, uuniliha ja potaattiloota sekä ohrauunipuuro ja rusinasoppa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Moision Kartano
 Ratsumestarin perintö : 400 vuotta Elimäen kartanohistoriaa 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit