Pensastasku

Pensastasku (Saxicola rubetra) on punarinnan kokoinen lintu.

 Koko ja ulkonäkö 
Rinta ja vatsa ovat oranssinpunaiset,niillä on mustat selvärajaiset valkoreunaiset läikät silmien ympärillä (ikään kuin aurinkolasit); selkäpuoli on ruskean, mustan ja valkean kirjava. Koiraalla on valkeat läikät siivissä. Pyrstössä on selkeä valkea kuvio. Nuori lintu muistuttaa naarasta. Syksyisiä lintuja on varottava sekoittamasta mustapäätaskuun.

Pituus 12–14 cm, paino 15–18 g. Koiras on hieman kookkaampi.

Laulu on lyhyt, kuuluva viserrys. Jotkut koiraat ovat taitavia laulajia, jotka liittävät visertelyyn toisten lintulajien matkintoja. Alkukesällä laulaa myös yöllä. Varoitusääni on iskevä ”hyi-tek-tek”.

Vanhojen pensastaskujen sulkasato alkaa heinäkuun toisella viikolla ja päättyy syyskuun alussa. Sen kesto on keskimäärin 54 päivää. Nuoret sulkivat osan ruumiinhöyhenistään heinä–elokuussa.

Vanhin suomalainen rengastettu pensastasku on ollut 5 vuotta 2 kuukautta 23 päivää vanha. Se on samalla Euroopan vanhin pensastasku.

 Levinneisyys 
Pensastasku pesii Euroopassa ja Aasiassa ja talvehtii Afrikassa. Suomessa se pesii koko maassa. Suomen pesimäkanta oli 1980-luvun lopussa 400 000 – 600 000 paria mutta on vuosina 2013–18 arvioitu enää keskimäärin 180 000 pariksi ja vuosina 2019–24 keskimäärin 150 000 pariksi. Suomen kannan väheneminen johtuu ennen kaikkea Etelä-Suomen parimäärän vähenemisestä. Taantuman takana ovat ilmeisesti ainakin kuivuus talvehtimisalueilla Afrikassa ja 1950–1960-luvuilta alkanut maatalouden voimakas tehostuminen ja yksipuolistuminen, joka on köyhdyttänyt peltoympäristöjen monimuotoisuutta.

Euroopan kanta on 7,7–10,6 miljoonaa paria, joista puolet Venäjän puolella.

Kevään ensimmäiset pensastaskut saapuvat vapun maissa, pääjoukot pari viikkoa myöhemmin. Syysmuutto alkaa elokuun alkupuolella ja päättyy syyskuun lopulla.

 Elinympäristö 
Avomaiden lintu. Yleinen jokivarsiniityillä, joutomailla, peltoaukeiden valtaojien varsilla, laitumilla, avosoilla ja hakkuuaukoissa. Viihtyäkseen vaatii laajan aukean, jolloin useampi pari saattaa pesiä lähekkäin. Ei tavallisesti pesi pienillä metsäpelloilla. Muuttoaikoina kaikenlaisilla avomailla, myös ulkosaaristossa, missä se ei pesi.

 Lisääntyminen 
Pesänrakennus alkaa Etelä-Suomessa toukokuun puolivälissä. Takatalven sattuessa pesintä voi viivästyä viikollakin. Naaras munii 4–8, keskimäärin 6, sinivihreätä munaa korsista ja ruohoista valmistettuun pesään, maahan. Pesä on usein ojanpenkassa tai mättään kupeessa ja lähes aina hyvin piilotettu. Pesinnän loppuvaiheessa sinne johtaa selvä polku. Naaras hautoo munia 12–14 vrk. Poikaset kuoriutuvat vuorokauden sisällä. Molemmat emot ruokkivat poikasia n. 2 viikkoa. Ne lähtevät maastoon lentokyvyttöminä, ja emot huolehtivat niistä vielä pari viikkoa. Pesii vain kerran kesässä.

 Ravinto 
Selkärangattomat, kuten kovakuoriaiset, muurahaiset, heinäsirkat, perhoset, toukat ja hämähäkit.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Saurola, Pertti 1983: Pensastasku – projektilaji. – Lintumies 4.1983 s. 165–172. LYL.
 LuontoPortti: Pensastasku (Saxicola rubetra)
 ITIS: Saxicola rubetra 

Luokka:Siepot