Hollannin kieli

Hollannin kieli (holl. Nederlandse taal) on indoeurooppalaisen kielikunnan germaanisen haaran länsigermaaniseen ryhmään kuuluva kieli. Se on läheistä sukua muille länsigermaanisille kielille eli englannille, saksalle ja friisille ja kaukaisempaa sukua pohjoisgermaanisille eli skandinaavisille kielille.

Hollannista on kehittynyt myös muutamia pidgin- ja kreolikieliä, kuten petjo. Hollannin kieltä tutkiva kieliteteen ala on nederlandistiikka.

 Alueellinen sijoittuminen 
Hollantia käytetään Alankomaissa ja sen entisissä siirtomaissa, kuten Surinamessa, sekä sen merentakaisilla alueilla Arubassa, Curaçaossa, Sint Maartenilla, Bonairessa, Sabassa ja Sint Eustatiuksella, sekä Belgiassa. Hollannin kieli on kyseisissä maissa virallinen kieli. Se oli myös Etelä-Afrikan virallinen kieli vuoteen 1961 asti. Hollannin puhujia on myös maissa, joihin on muuttanut paljon alankomaalaisia ja flaamilaisia siirtolaisia, kuten Kanadassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa. Virallista koulussa opetettavaa ja viranomaisten käyttämää kieltä kutsutaan nimellä Standaardnederlands tai Algemeen Nederlands.

Hollannin läheisimmät sukukielet ovat Alankomaiden pohjoisessa Friisinmaan provinssissa ja Pohjanmeren Friiseinsaarilla puhuttu friisin kieli, Etelä-Afrikassa puhuttu afrikaans ja Saksan pohjoisosissa puhuttu alasaksin murre (Plattdüütsch).

 Murteet 
pienoiskuva|Puhuttua hollantia
Murteiltaan hollanti jaetaan kolmeen pääryhmään: keskiset pohjois- keskiset etelä- ja pohjoismurteet. Kaksi ensimmäistä sijoittuvat maantieteellisesti siten, että keskisiä pohjoismurteita puhutaan pääsääntöisesti Alankomaissa ja keskeisiä etelämurteita Belgiassa.

 Flaami 
Belgian pohjoisosassa Flanderissa puhutaan hollannin kielen murretta tai murteita. Kirjakielenä siellä on sama hollannin kieli kuin Alankomaissa. Suomessa on aiemmin kutsuttu Flanderin asukkaiden puhumaa kieltä flaamiksi, mutta Kotimaisten kielten keskuksen nimistöneuvonta suosittelee flaamin kieli -termin jättämistä historiallisiin yhteyksiin. Flaami ei myöskään ole missään virallisena kielenä. Belgian perustuslaki (art. 1–4) käyttää kielestä nimitystä hollanti, mutta sitä puhuvat belgialaiset muodostavat flaamilaisen yhteisön.

Flaami tarkoittaa myös Belgian Flanderin alueen asukasta. 

 Muut 

Alankomaiden koillisosassa on laaja Hollannin alasaksin murrealue, joka käsittää lähes kokonaan Groningenin, Drenthen ja Overijsselin provinssit. Sen eteläpuolella, osin myös Saksan puolella, puhutaan pienellä alueella Zuid-Geldersin murretta. Alankomaiden länsiosassa puhutaan hollannin murretta ja lounaassa lähellä Belgian rajaa zeelandin murretta. Alankomaiden eteläosissa puhutaan kahta murretta, brabantin murretta ja limburgin murretta, joiden alueet jatkuvat Flanderiin asti. Limburgin murretta puhutaan näistä idempänä, Saksan rajan tuntumassa. Flanderin länsiosissa puhutaan länsiflaamia ja itäflaamia. Lisäksi on huomionarvoista, että hollannin murre (Hollands) on eri asia kuin hollannin kieli eikä kieli ole kehittynyt pelkästään murteen pohjalta.

Hollannin alasaksilla ja limburgilla on Alankomaissa alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa määritelty oikeudellinen asema alueellisina kielinä, minkä vuoksi jotkut pitävät niitä murteiden sijaan erillisinä kielinä.

 Kielioppi 

Hollannin kielioppi on hyvin samanlaista kuin monissa muissakin germaanisissa kielissä. Esimerkiksi substantiivit jaetaan kahteen kieliopilliseen sukuun (yhteinen suku ja neutri).

Kielen perussanajärjestys on SVO eli subjekti–verbi–objekti.

Äännejärjestelmä

 Konsonantit 
BilabiaaliLabio-
dentaaliAlveolaariPalataaliVelaariGlottaaliKlusiilitp bt dk (g)Frikatiivitf vs zx ɣhNasaalitmnŋLikvidatLateraalitlTremulantitrPuolivokaalitʋj
Lähde:

 Vokaalit 
EtinenKeskinenTakainenSuppeaiː | yːuːLähes suppeaɪ | ʏPuolisuppeaeː | øːoːKeskivokaaliəPuoliavoinɛɔAvoinaːɑ
Lähde:

 Kirjakieli 
Hollantia kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan hollanniksi vuonna 1525.

 Kielinäyte 

 Virallinen asema maittain 
 Hollannin kielen puhujamäärät ja asema maittain Valtio Väkiluku Puhujien määrä äidinkielenäÄidinkielisten osuus väestöstäAsema     (hollanti) 17 116 000 15 449 000 90 % de facto &de jurekansallinen kieli   (hollanti) 11 303 000 6 215 000 55 % de jurekansallinen kieli    (hollanti) 540 000 325 000 60 % de jurekansallinen kieli  Yhteensä 82 834 000  29 069 000
Hollanti on myös yksi Euroopan unionin virallisista kielistä.

 Katso myös 

 Muinaishollanti

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Dutch 101 Learn Dutch online 
 Onze Taal - hollannin kielenhuoltoon ym. kieleen liittyviin asioihin keskittyvä yhdistys
 Taalthuis Nederlands - Ilmainen hollannin kielen online-kurssi englanniksi.
 Wikisanakirja: Hollannin verbin taivutustaulukko jossa esiintyvät kaikki verbin taivutusmuodot

Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
*