Joensuu

Joensuu on Suomen kaupunki ja Pohjois-Karjalan maakuntakeskus. Se sijaitsee Saimaan Pyhäselän pohjoisrannalla Pielisjoen suulla Pohjois-Karjalan maakunnassa. Joensuun kaupungissa asuu noin  ja laajemmin koko seudulla noin  henkeä. Asukasluvultaan Joensuu on  Suomen :nneksi suurin kunta ja lähikuntineen yhdeksänneksi suurin kaupunkialue.

Joensuun naapurikunnat ovat Ilomantsi, Kontiolahti, Lieksa, Liperi, Rääkkylä ja Tohmajärvi. Idässä Joensuu rajoittuu Venäjään.

Joensuu kuuluu Joensuun seutukuntaan, johon kuuluvat nykyisin myös Heinäveden, Ilomantsin, Juuan, Kontiolahden, Liperin ja Polvijärven kunnat sekä Outokummun kaupunki. Näistä Ilomantsi ei ole mukana Joensuun seudun seutuyhteistyössä. Euroopan metsäinstituutti sijaitsee kaupungissa.

 Nimen alkuperä, vaakuna ja lippu 
pienoiskuva|230px|Joensuun lippu
Joensuu-niminen kylä löytyy jo Ruotsin vallan aikaisista kartoista sekä kirkonkirjoista. Tällöin se kuului Kontiolahteen. 

Syksyllä 2008 Joensuun kaupunki sai oman lippunsa, jonka on suunnitellut Leea Wasenius. Lippu perustuu Joensuun vaakunaan.

 Historia 

pienoiskuva|vasen|Joensuun Kuhasalon kalliokaiverrus.
Nykyisen Joensuun alueella on ollut asutusta jo kivikaudella. Pronssikauden loppupuolella ja/tai varhaisella rautakaudella Varaslammen pohjoisrannalla oli melko laaja tekstiilikeraaminen asuinpaikka. 1000-luvun alussa Laatokan luoteis- ja pohjoisrantoja asutti omaleimainen muinaiskarjalainen kulttuuri, jonka vaikutukset kulkeutuivat vähitellen myös nykyisen Pohjois-Karjalan suuntaan. Vesistöt toimivat erämaan kulkureitteinä tuoden mukanaan turkismetsästäjiä ja kaupankäyntiä. Joensuun seutu oli lähinnä kaukana asuvien heimojen (varsinkin muinaiskarjalaisten) hyödyntämää erämaata ja Pielisjoki läpikulkuväylä merkittävämpien alueiden välillä, mutta alueella oli myös asuinpaikkoja. Ortodoksisen uskon saavuttua perustettiin 1500-luvulla Joensuussa sijaitsevaan Kuhasaloon Valamon luostarin sivuluostari, jonka luterilaiset kuitenkin hävittivät 25-vuotisen sodan eli pitkän vihan aikana.

Joensuu-niminen kylä kuului Ruotsin vallan aikana Kontiolahteen. Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Kaupunki alkoi kasvaa nopeasti. Joensuun koskissa on harjoitettu paljon tukinuittoa. Joensuun kosken ohi kaivettiin kanava ja rakennettiin sulut, jotta isommat alukset voisivat käyttää Pielisjokea kulkuväylänä. Joensuu on vanha puuteollisuuskaupunki, mutta nykyisin muut teollisuudenalat ovat korvanneet puuteollisuuden lähes täysin niin, että vuonna 2022 kymmenen suurimman työnantajan joukossa oli vain yksi metsäteollisuuslaitos, UPM:n vaneritehdas.

 Maantiede 
 Ympäristö ja luonto 
Joensuu sijaitsee Saimaan järvialueeseen kuuluvan Pyhäselän rannalla, johon kaupungin kahteen osaan jakava Pielisjoki laskee.

Kaupungin kokonaispinta-ala vuonna 2004 oli 120,3 km², josta maa-alueita oli 81,9 km². Väestötiheys maa-alueet huomioiden oli vuoden 2004 alussa 643 as./km². Vuoden 2005 kuntaliitoksen myötä Joensuun kokonaispinta-alaksi tuli 1 311,94 km², josta maa-alueita on 1 171,06 km². Vuoden 2009 kuntaliitoksen jälkeen kokonaispinta-ala on ollut 2 750,96 km².

Kaupungin nimikkoeläinlajeja ovat rupilisko (vuodesta 2012 alkaen), kultasirkku, järvilohi ja orava (vuodesta 2012 alkaen). Nimikkosieni on herkkutatti ja nimikkokasvi juurtokaisla.

Joensuu sijaitsee eteläboreaalisella sekä keskiboreaalisella kasvillisuusvyöhykkeellä. Joensuun keskusta-alue, Pyhäselän alue, Kiihtelysvaaran läntisin osa sekä Enon alue Pielisen tuntumassa kuuluvat eteläboreaaliseen vyöhykkeeseen, joka on pohjoisempia havumetsävyöhykkeitä monimuotoisempi. Suuri Pielisen järviallas mahdollistaa eteläboreaalisen metsäkasvillisuusvyöhykkeen työntymisen kielekkeenä järven pohjoispohjukkaan saakka. Enon, Tuupovaaran ja Kiihtelysvaaran itäpuolinen alue kuuluvat keskiboreaaliseen kasvillisuusvyöhykkeeseen, joissa karut mäntykankaat vallitsevat.

Joensuun alueen suot kuuluvat keidas- ja aapasoiden rajavyöhykkeelle. Eteläosan suoyhdistymät kuuluvat rahka- ja viettokeitaisiin ja pohjoisosan yhdistymät Pohjanmaan aapasoihin. Joensuun soiden kokonaispinta-alasta ei ole suoranaista tilastoa, mutta Joensuun Pyhäselän kaupunginosassa vuosina 1975-2006 tutkittujen 31 suon kokonaispinta-ala oli 3 578 hehtaaria. Tutkituista soista 43% oli turvekankaita, 35% rämeitä, 13% korpia, 7% peltoja ja 2% avosoita. Ojittamattomien suotyyppien osuus oli 5% havainnoista.

 Ilmasto 
Itärajan lähellä sijaitseva Joensuu kuuluu mannermaisemman ilmaston piiriin kuin suurin osa Suomen kaupungeista ja alueista. Joensuun lentoasemalla, Liperissä, onkin heinäkuussa 2010 mitattu Suomen kaikkien aikojen korkein lämpötila, +37,2 °C.

 Ilmastotavoite 
Vuonna 2014 Joensuu asetti ensimmäisenä suomalaisena kaupunkina itselleen ilmastotavoitteen: hiilineutraalius vuoteen 2025 mennessä. Suomen valtion tavoitteena on vuosi 2035. Joensuu vertaa tilannetta vuoden 2007 tasoon. Tavoitteeseen aiotaan päästä vähentämällä päästöjä 60 prosenttia, loput kompensoidaan. Vuonna 2021 Suomen Kuntaliitto palkitsi Joensuun vuoden ilmastokuntana.

Kaupungin suurimmat päästöt muodostuvat tieliikenteestä, lämmityksestä (noin 20 prosenttia) sekä teollisuudesta ja työkoneista (40 prosenttia). Liikenteen päästöjä on pienennetty esimerkiksi sähköbussien hankinnalla. Kaupungin selvitysten mukaan asukkaiden hiilijalanjälki, keskimäärin 7,96 tonnia vuonna 2022, koostuu energiankulutuksesta, ruoasta, rakentamisesta, liikkumisesta sekä tavaroiden ja palveluiden hankinnasta.

 Kaupunginosat 
pienoiskuva|Näkymä Pielisjoen yltä Joensuun torille. Kuvassa on näkyvissä myös kaupungintalo.

Ennen vuoden 2005 kuntaliitosta kaupunki muodostui 25:stä kaupunginosasta:

 I kaupunginosa
 II kaupunginosa
 III kaupunginosa
 IV kaupunginosa
 Niinivaara (5)
 Otsola (6)
 Kanervala (7)
 Käpykangas (8)
 Siihtala (9)
 Mutala (10)
 Rantakylä (11)
 Utra (12)
 Sirkkala (13)
 Karsikko (14)
 Hukanhauta (15)
 Penttilä (16)
 Linnunlahti (17)
 Noljakka (18)
 Pilkko (20)
 Raatekangas (21)
 Marjala (22)
 Iiksenvaara (23)
 Karhunmäki (24)
 Ketunpesät (25)
 Iiksenniitty (26)

Kuntaliitoksen jälkeen muodostettiin liitosalueiden asemakaavoitetuista taajamista uusia kaupunginosia:
 Heinävaara (27)
 Kiihtelysvaara (28)
 Tuupovaara (29)
 Hammaslahti (30)
 Niittylahti (31)
 Reijola (32)
 Eno (40)
 Uimaharju (41)
 Ukkola (42)
 Honkavaara (43)
 Louhioja (44)
 Pyhäselkä

 Kylät 
 Hoilola
 Kovero
 Luutalahti
 Mannervaara
 Meriinaho
 Ruhovaara
 Saarivaara
 Saaroinen
 Öllölä

 Kaupunkikuva ja arkkitehtuuri 
Joensuun kaupunkikuvan periaatteet luotiin ensimmäisessä arkkitehti Claes Wilhelm Gyldénin vuonna 1848 laatimassa asemakaavassa. Siinä on esitetty kaupungin jako säännöllisen kokoisiin suorakulmaisiin kortteleihin, jotka aluksi jaettiin kuuteen tonttiin. Gyldénin asemakaava edustaa empiren kaavoitusihanteita, joissa korostuu paloturvallisuuden edistäminen jakamalla kaupunki leveillä puistokaduilla, jotka hidastavat palon leviämistä. Tämä ihanne huipentui vuonna 1856 annetussa kaupunkien yleisessä rakennusjärjestyksessä (KYRJ).

Gyldénin asemakaavan säilyneitä periaatteita ovat:
Rantakadun Pielisjoen rantaviivaa mahdollisimman tarkasti noudattava linjaus,
Rantakadun ja rantaviivan väliin jäävä vaihtelevan levyinen puistovyöhyke,
kahden kirkkotontin osoittaminen kumpareilta Joensuun kirkolle ja Pyhän Nikolaoksen kirkolle,
kirkkoja yhdistävä Kirkkokadun puistoakseli
Siltakadun asema poikittaisena puistokatuna
Joensuun torin sijainti; alun perin torille oli varattu kaksi korttelia
vasen|pienoiskuva|250x250px|Joensuun kävelykatua
pienoiskuva|Ylisoutajan silta. Kuvassa oikealla näkyy yksi Suomen korkeimmista puukerrostaloista "Joensuu Lighthouse".|vasenAsemakaavaa oli tarpeen tarkistaa jo 1860-luvulla. Pääsyynä oli tonttien osoittautuminen liian pieniksi. Ferdinand Öhmanin vuonna 1867 laatimassa kaavassa edellä mainittuja piirteitä oli korostettu. Siltakadun ja sen eteläpuolella samansuuntaisena kulkevan Koskikadun väliin oli lisäksi luotu puistojen, aukioiden ja julkisten rakennusten akseli, joka vielä nykyäänkin korostuu Joensuun kaupunkikuvassa. Pielisjoen rannasta lukien akselilla sijaitsevat Eliel Saarisen arkkitehtikilpailun voittaneeseen ehdotuksen perusteella toteutettu Joensuun kaupungintalo, Vapaudenpuisto, Joensuun tori, liikerakennuksiakin sisältävä Keskuskujan ja Keskuspuiston kortteli, entisen Joensuun lyseo kortteli (nykyisin Joensuun taidemuseo), Joensuun lyseon lukio, Lyseon peruskoulu, Joensuun urheilutalo ja Ystävyydenpuisto. Myöhemmin on saman akselin jatkeelle, juuri vanhan ruutukaava-alueen ulkopuolelle sijoitettu lisäksi Itä-Suomen yliopiston päärakennus. Asemakaavassa korttelien tonttijako muutettiin nelijakoiseksi, mutta tätä toteutettiin vain uusissa rakentamattomissa kortteleissa. Vanhoissa kortteleissa noudatettiin vanhaa kuuden tontin korttelia tai näiden kahden yhdistelmää. Tonttijaon vaihtelevuus on edelleen tyypillistä Joensuun keskustassa.

Joensuu toteutui omaleimaisena empiren puukaupunkina, jolle olivat tyypillistä matalat rakennukset ja leveä katutila verrattuna vanhempiin kaupunkeihin. Ensimmäiset yksityiset kivitalot ilmestyivät 1900-luvun alussa ja suurempia liiketaloja alettiin toteuttaa Siltakadun varrelle 1940-luvun lopussa. Puukaupunki-ilme säilyi kuitenkin pitkään 1960-luvulle. 1970-luvulla vanhaa rakennuskantaa korvattiin nopeasti yleensä maanpäällisen kellarikerroksen ja kolme asuinkerrosta käsittävillä lamellikerrostaloilla, jotka nykyään muodostavat yhtenäisiä katutiloja pohjois-eteläsuuntaisten kortteleiden varsille. Päistään korttelirakenne oli avoin, joten tältä osin kaupunkirakenne toteuttaa funktionalismin ihannetta.

2000-luvun alussa Joensuun keskustassa on tehty suuria kaupunkikuvaan vaikuttavia investointeja, muun muassa kävelykeskustaprojekti. Tätä ovat seuranneet yksityiset investoijat uusine torin ympäristön liikerakennushankkeineen.

Joensuu oli vuoteen 1954 pieni Pielisensuun kunnan saartama ja sen kanssa kilpaileva agraari kauppakaupunki. Kaupungille ja sitä ympäröiville esikaupungeille antoivat leimansa monet sahat ja niitä ympäröivät tehdasyhdyskunnat, kuten Utra, Sirkkala ja Penttilän saha. Kaupunkia oli laajennettu Pielisjoen itäpuolella Bertel Jungin laatimalla Niinivaaran kaupunginosan asemakaavalla. Siirtoväkeä ja rintamamiehiä oli sotien jälkeen asutettu myös Otsolan ja Kanervalan uusiin kaupunginosiin, joiden rakentaminen perustui Suomen Arkkitehtiliiton SAFA:n Standardoimistoimiston luomiin tyyppitaloihin.

Vuoden 1955 alussa tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen muodostuneen laajemman kaupunkikokonaisuuden avulla alueen tulevaisuutta oli helpompi suunnitella. Otto-Iivari Meurmanin laatimassa Joensuun yleiskaavassa (1953) luotiin perusteen tulevalle kasvulle soveltamalla lähiöperiaatetta uusien rakentamisalueiden osoittamiseen sekä päätiestön uusimisella muun muassa keskusta-alueen kiertävällä kehätiellä. 1990-luvun lopulta lähtien Joensuu on lisännyt omakotitonttien tarjontaa samalla, kun työssäkäynnin ja asioimisen alueet ovat seutuistumisen myötä laajentuneet. Meurmanin yleiskaava loi myös pohjan kaupunkiseudun viheralueverkostolle, joka keskeisiä piirteitä ovat Pielisjoen ja Pyhäselän rantoja noudattavat reitit sekä Mehtimäen ja Linnunlahden vapaa-ajan palvelujen keskittymä. 1970-luvulta lähtien keskustan länsipuolelle Mehtimäen viereen on luotu Itä-Suomen yliopiston yliopistokampus.

Kaupunkisuunnittelussa on otettu huomioon viheralueiden jatkuvuus, niin kutsutut viherkäytävät, ja hyvät jalankulun sekä pyöräilyn yhteydet niin keskustassa kuin kaupungin reuna-alueillakin. Joensuu on rakenteeltaan selkeä kaupunki, eikä etenkään sen keskusta-alueelle ole kovin helppo eksyä.

Kaupunkikuvan ja kaupungin arkkitehtuurin virheenä pidetään sitä, että näköyhteydet aivan vieressä olevalle Pyhäselälle ovat monin paikoin heikot. Sen sijaan Pielisjoki on olennainen ja näkyvä osa kaupunkikuvaa. Näkymien parantaminen Pyhäselälle on otettu huomioon kaupungin kehittämisen yleisissä linjauksissa.

Uusista alueista merkittävimpiä ovat pääosin 1970-luvulla toteutettu punatiilen hallitsema Rantakylä ja 1980- ja 1990-luvuilla toteutettu vaalea Noljakka. Näistä sekä Niinivaarasta on pyritty kehittämään voimakkaita aluekeskuksia kerrostaloytimineen. Valtaosa väestöstä asuu melko suppealla alueella tärkeimmissä kaupunginosissa, ja siksi matkat palveluiden luokse ovat lyhyet.

Joensuun jokinäkymiä hallitsevan Niinivaaran laella on Pohjois-Karjalan keskussairaala. Aivan keskustan ruutukaava-alueen reunalla sijaitsee Itä-Suomen yliopiston Joensuun kampus.

 Puistot 

 Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt 
pienoiskuva|Eliel Saarisen suunnittelema Joensuun kaupungintalo muistuttaa hänen suunnittelemiaan Lahden kaupungintaloa ja Helsingin päärautatieasemaa.
Joensuussa järjestettiin vuoden 1995 asuntomessut Marjalan kaupunginosassa. Messujen erityisteema oli esteetön ympäristö.

Joensuussa on Eliel Saarisen suunnittelema kaupungintalo vuodelta 1913. Joensuun seutukirjasto valmistui vuonna 1993.

Merkittävimmät 2000-luvulla valmistuneet rakennukset ovat Joensuu-areena, joka valmistuessaan 2003 oli Suomen suurin puurakennus ja Metsäntutkimuslaitoksen Metla-talo, joka valmistuessaan 2004 oli Suomen suurin puinen toimistorakennus.

2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälistä alkaen kaupungin keskustassa on rakennettu vilkkaasti. Torin ympäristöön tuli runsaasti uusia liikerakennuksia, yliopistokampuksen uusi hallintorakennus Aurora II valmistui, Joensuun Tiedepuisto on saanut lisärakennuksia, puretun Lyseon peruskoulun tilalle valmistui 2007 Joensuun lyseon peruskoulun koulurakennus. Kauppakeskus Iso Myy valmistui kokonaisuudessaan syksyllä 2007, kattaen sisäänsä yli 70 liikettä. Myös vanhoja kauppakeskuksia, esimerkiksi Kauppakeskus Metropolia ja Kauppakeskus Centrumia, on uusittu ja laajennettu. Ison Myyn ja Metropolin, samoin Metropolin ja Centrumin välillä olevien katujen yllä kulkevat sillat, jotka yhdistävät kauppakeskukset. Joensuussa on monia kauppakeskittymiä ja kauppapuistoja, joissa on suurmyymälöitä. Esimerkiksi Voimatiellä, Joensuun kauppapuiston alueella on Prisma, ja muita massiivisia tavarataloja. Joensuun kaupungin alueella on 17 S-marketia. 

 Hallinto 
 Päätöksenteko 
Kaupungin hallintosäännön mukaan kaupunginhallituksen tehtävä on johtaa kaupungin hallintoa ja taloutta kaupunginvaltuuston hyväksymien tavoitteiden mukaisesti. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana on toiminut heinäkuun 2022 alusta Jere Nuutinen (kesk.), 1. varapuheenjohtajana Seppo Eskelinen (sd.), ja 2. varapuheenjohtajana Sari Koskinen (vihr.). Heidän lisäkseen kaupunginhallituksessa on kahdeksan muuta jäsentä. Kaupunginhallitus voi asettaa toimikautensa ajaksi erilaisia tilapäisiä toimikuntia.

Paikkajako ja äänestysaktiivisuus kuntavaaleissa Vaalit Paikat Äänestys-aktiivisuusSDPKok.SKDLVas.Kesk.LKPSKLKDSMPPSVihr.Muut1976171574431 --73,8 %1980191556231 --73,2 %19842015572266,7 %198820142714111a64,0 %199222113632466,6 %19962013292 --5 --54,9 %200020112945 --47,6 %200418123113 --4 --51,6 %20081912314236 --54,1 %20121710313286 --51,4 %2017159612359 --52,6 %20211495132871b47,6 %a Demokraattinen VaihtoehtoKunnallisvaalit 1988 (Tilastokeskus 1989), s. 80–81., b Liike NytLähteet: TilastokeskusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Kunnallisvaalit 1976-2017 (Tilastokeskus 2017), OikeusministeriöKunnallisvaalit 1996 (Oikeusministeriö 1997) Kunnallisvaalit 2000  (Oikeusministeriö 2000); Kunnallisvaalit 2004 (Oikeusministeriö 2004); Kunnallisvaalit 2008 (Oikeusministeriö 30.10.2008); Kunnallisvaalit 2012 (Oikeusministeriö 1.11.2012); Kuntavaalit 2017 (Oikeusministeriö 3.5.2017); Kuntavaalit 2021 (Oikeusministeriö 22.6.2021)

Kaupungin hallinto- ja palvelutoiminta tapahtuu lautakunniksi kutsuttujen luottamushenkilötoimielinten alaisuudessa. Lautakuntien jäsenistön valitsee kaupunginvaltuusto. Joensuun kaupungissa toimivat keskusvaalilautakunnan lisäksi seuraavat lautakunnat:
Tarkastuslautakunta
Hyvinvointilautakunta
Kaupunkirakennelautakunta
Rakennus- ja ympäristölautakunta
Joensuun alueellinen jätelautakunta

Joensuun kaupungin tuloveroprosentti vuonna 2019 on 20,5 %.

Päätöksentekoon osallistuu myös Joensuun nuorisovaltuusto (Nuva). Nuva edistää nuorten asemaa Joensuussa ja järjestää erilaisia tapahtumia.

 Kaupunginjohtajat 
Kaupunginjohtajana toimi syksystä 2010 lähtien syksyyn 2023 Kari Karjalainen. Kaupunginjohtajan tehtäviin lukeutuvat kaupungin hallinnon, talouden sekä kaupunkikonsernin kehittäminen ja johtaminen ”yhdessä kaupunginhallituksen ja viranhaltijoiden kanssa.” Karjalainen jäi eläkkeelle 1. marraskuuta 2023 alkaen.

Karjalaisen seuraajaksi valittiin 29. toukokuuta 2023 Jere Penttilä. Penttilä aloitti virassaan 1. marraskuuta 2023 ja toimii sitä ennen ajalla 1.10.–31.10.2023 kaupunginjohtajan sijaisena.

 Kunta- ja alueliitokset 
Pielisensuu yhdistyi Joensuuhun 1954. Kiihtelysvaara ja Tuupovaara yhdistyivät Joensuuhun vuonna 2005 ja Eno ja Pyhäselkä 1. tammikuuta 2009.

Joensuun kaupunginhallitus esitti 13.11.2006 Enon, Liperin, Outokummun, Polvijärven, Kontiolahden ja Pyhäselän kunnille kuntaliitosselvityksen aloittamista. Selvitys jatkui vain Enon, Polvijärven, Kontiolahden ja Pyhäselän kanssa. Kontiolahti jättäytyi pois hankkeesta syksyllä 2007 ja samalla myös Polvijärven osallisuus päättyi, koska kunnilla ei ole yhteistä maarajaa. Joensuu, Eno ja Pyhäselkä jatkoivat kuntaliitoksen selvittämistä. 17. joulukuuta 2007 Joensuu, Eno ja Pyhäselkä päättivät yhdistyä 1. tammikuuta 2009 alkaen uudeksi Joensuun kaupungiksi.

 Ystävyyskaupungit 
Joensuun ystävyyskaupungit ovat:
  Linköping, Ruotsi
  Tønsberg, Norja
  Ísafjörður, Islanti
  Hof, Saksa
  Vilna, Liettua

 Väestö 
pienoiskuva|Rautatiemiestalot Niinivaaralla
pienoiskuva|vasen|Joensuun väkiluvun kehitys 
Joensuun väkiluku on kasvanut kaupungin perustamisen jälkeen tasaisesti. Vuonna 1850 kaupungissa asui vain 129 henkeä. Vuoteen 1870 mennessä kaupunkiin oli asettautunut jo 2 819 ja vuoteen 1890 mennessä 4 940 asukasta. Kasvu oli 1900-luvun puolella ennen toista maailmansotaa hitaampaa (vuonna 1939 asukkaita 5 971 henkeä), mutta nopeutui sodan jälkeen tuntuvasti. Nopeimmillaan kasvu oli 1950- ja 1970-luvuilla, jolloin väkiluku moninkertaistui. Väkiluvun kasvuun ei vaikuttanut vain samaan aikaan osunut yhteiskunnan rakennemuutos maatalousyhteiskunnasta palveluyhteiskuntaan, joka yleisestikin kasvatti Suomen kaupunkeja, vaan myös alueliitos. Vuonna 1954 silloinen Pielisensuun kunta liitettiin kaupunkiin ja niin Joensuu sai muun muassa nykyiset esikaupunkialueensa Hukanhaudan, Karsikon, Mutalan ja Noljakan. 

1970-luvulla asukasmäärää lisäsi erityisesti vuonna 1969 perustettu Joensuun korkeakoulu (nykyinen Itä-Suomen yliopisto). Uusin hyppäys väestönkasvussa selittyy vuoden 2005 alusta toteutuneella kuntaliitoksella. Muutenkin Joensuun väestön kasvu on tapahtunut ”vanhan kaupungin” ulkopuolisilla alueilla, sillä esimerkiksi vuonna 1995 ruutukaava-alueella asui noin 9 200 joensuulaista, joka on likimain saman verran kuin 40 vuotta aiemminkin.

Kaupungin strateginen tavoite on kasvaa 80 000 asukkaan kaupungiksi.

pienoiskuva|Penttilään kohoaa Joensuun korkein asuinrakennus Tähtitorni. Niinivaaralla oli jo ennestään Pohjois-Karjalan keskussairaala, joka myös erottuu korkeana rakennuksena

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

 Taajamat 
Vuoden 2018 lopussa Joensuussa oli 76 551 asukasta, joista 67 662 asui taajamissa, 8 050 haja-asutusalueilla ja 839:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Joensuun taajama-aste on 89,4 %.Taajama-aste alueittain 31.12.2018  Joensuun taajamaväestö jakautuu 10 eri taajaman keskenTaajama- ja haja-asutusväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2018 :

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2018) 1  Joensuun keskustaajama* 60 963 2  Enon kirkonkylä1 805 3  Hammaslahti 1 527 4  Uimaharju 1 328 5  Kiihtelysvaaran kirkonkylä517 6  Tuupovaaran kirkonkylä498 7  Heinävaara 475 8  Louhioja 237 9  Hammasjärvi207 10  Kulho* 105

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Joensuun keskustaajama ulottuu Joensuun lisäksi osittain Kontiolahden ja Liperin kuntien alueille. Yhteensä Joensuun keskustaajamassa on 71 798 asukasta ja sen pinta-ala on 80,17 neliökilometriä. Kulhon taajama ulottuu pääosin Kontiolahden kunnan alueelle. Vuonna 2017 määritellyistä taajamista Reijola on kasvanut yhteen Joensuun keskustaajaman kanssa vuoden 2018 taajamarajauksessa.

 Talous 
Joensuu on kasvava maakuntakeskus, jonka elinkeinoelämä on palvelupainotteinen. Tieto- ja viestintätekniikan yritysten keskittymistä on tapahtunut Joensuun Tiedepuiston tarjoamiin toimitiloihin. Suuria teollisuuden yrityksiä ovat lukkovalmistaja Abloy ja metsäkoneita valmistava John Deere. Tutkimusta ja tuotekehitystä Joensuussa on yliopistossa, tiedepuistossa, Metlassa ja muutamissa yrityksissä muun muassa väritutkimuksen ja diffraktiivisen optiikan alalla.

Vuonna 2021 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat:

Broman Group Oy,
Assa Abloy Oy, 
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa, 

E. Hartikainen Oy, 
Kaivospuu Oy,
Broman Yhtiö Oy,

Abloy Oy ja
Pohjois-Karjalan Sähkö Oy

Työpaikat toimialoittain (2022):

Julkishallinto, maanpuolustus, koulutus, terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut 35,5 %
Kauppa, kuljetus, majoitus ja ravintolatoiminta 18,4 %
Teollisuus 13,2 %
Ammatillinen, tieteellinen, tekninen hallinto- ja tuki 12,3 %

Rakentaminen 6,1 %
Muut palvelut 5,0 %
Informaatio ja viestintä 3,7 %
Maa-, metsä- ja kalatalous 1,7 %

Rahoitus- ja vakuutustoiminta 1,3 %
Kaivostoiminta, sähkö-, kaasu-, vesi ja jätehuolto 1,0 %
Tuntematon 0,9 %
Kiinteistöalan toiminta 0,8 %

Joensuun työttömyysaste vuonna 2022 oli keskimäärin 13,4 prosenttia.

Kaupungin suurimpia julkisia työnantajia vuonna 2022 olivat:
Joensuun kaupunki (2 641 työntekijää), 
Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Siun sote) (11 504) ja
Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä (732) 

Yksityisistä työnantajista suurimpia vuonna 2022 olivat:

Abloy Oy
Elisa Oyj
Exel Composites Oyj (Kivivaran tehdas)
John Deere Forestry Oy

Kesla Oyj
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa
Posti Group Oyj
PunaMusta Media Oyj

Thermo Fisher Scientific Oy
UPM Plywood Oy ja
Valio Oy.

Joensuuhun on perustettu 
Palkeet-virasto vuonna 2010, 
Puolustusvoimien palvelukeskus vuonna 2014 ja
fotoniikkakeskus Photonics Center vuonna 2022 Euroopan optiikan seuran pääpaikka siirrettiin Münchenistä Joensuuhun vuonna 2013.

 Liikenne 
 Jalankulku ja pyöräily 
Joensuu on valittu vuoden pyöräilykunnaksi vuosina 1999 ja 2014. Vuonna 2017 kaupunkiin avattiin Suomen ensimmäinen pyöräkatu, joka on rakennettu pyöräily erityisesti huomioiden. Pyöräliiton mukaan vuonna 2021 Joensuun kantakaupungin matkoista tehtiin 15 prosenttia pyörällä ja 30 prosenttia jalkaisin.

 Joukkoliikenne 
Joensuun seudun joukkoliikennettä (Jojo) hoitavat viimeisimmän kilpailutuksen jälkeen Länsilinjat Oy, Savo-Karjalan Linja Oy, sekä Savonlinja Oy. Jojo-liikenne toimii myös Kontiolahden ja Liperin kuntien alueella.

 Maantieliikenne 
Joensuu on maantieliikenteen tärkein solmukohta Pohjois-Karjalassa. Kaupungin ohittaa 26 kilometriä pitkä moottoritie, joka valmistui kokonaisuudessaan loppukesällä 2014. Kaupunkiin pääsee seuraavia valtateitä ja kantateitä pitkin:

 Lappeenrannan ja Kajaanin suunnista (Helsinki)–Koskenkylä–Kouvola–Kajaani)

 Kuopion ja Värtsilän (Sortavala) suunnista (Turku–Niirala)

 Varkauden suunnasta (Pori–Joensuu)

 Lieksan suunnasta (Kontiolahden Uuroon VT 6:lle) (Uuro–Nurmes)

 Ilomantsin suunnasta (Joensuu–Ilomantsi)

 Junaliikenne 
200x200px|pienoiskuva|Tässä vuoden 2005 valokuvassa näkyy edustalla rautatieaseman makasiini, jonka puuseinäinen osa paloi maan tasalle tuhopoltossa vuonna 2012. Taustalla Niinivaara ja keskussairaala.

Joensuu on tärkeä rautateiden risteysasema. VR:n kaukoliikenne kuljettaa matkustajia Joensuusta etelään (Joensuu–Lappeenranta–Lahti–Helsinki), länteen (Joensuu–Pieksämäki) ja pohjoiseen (Joensuu–Nurmes). Myös Ilomantsiin johtavalla radalla oli säännöllistä henkilöliikennettä kokeiluluontoisesti 1967–1969. Sen jälkeen radalla on ollut säännöllisesti vain tavaraliikennettä, etenkin raakapuukuljetuksia. Ilomantsin rataa on kunnostettu 2010- ja 2020-luvuilla teollisuuden tarpeiden johdosta.

Joensuun yöjunavuorot lakkautettiin vuoden 2006 syyskuun kolmen ensimmäisen päivän aikana. Toistaiseksi viimeinen Joensuusta matkaan lähtenyt yöjuna otti suunnaksi Turun perjantaina 1. syyskuuta 2006 kello 23.07.

 Muu liikenne 
Joensuun lentoasema sijaitsee Liperin kunnassa 11 km Joensuun keskustasta luoteeseen. Joensuusta on suora lentoyhteys Helsinkiin, jonne Finnair lentää vuoden 2024 tilanteen mukaan kaksi lentoa päivässä. 

Sisävesiliikennettä palvelevat etenkin Ukonniemen syväsatama Penttilän kaupunginosassa ja matkustajasatama kaupungin keskustassa.

 Palvelut 

 Koulutus 
pienoiskuva|200x200px|Itä-Suomen yliopiston Agora-rakennus.
pienoiskuva|200x200px|Joensuun seudun kansalaisopiston päätoimipaikka. Wivi Lönnin suunnittelemassa talossa toimii nykyään myös Joensuun yhteiskoulun lukio. Rakennusta on jatkettu muun muassa vuonna 2015 valmistuneella Pasi Siistosen suunnittelemalla uudisosalla.
Joensuussa toimivat korkeakoulut ovat Itä-Suomen yliopisto ja Karelia-ammattikorkeakoulu.

Joensuussa sijaitseva Euroopan metsäinstituutti on perustettu vuonna 1993 ja Luonnonvarakeskuksella on paikkakunnalla laboratorio.

Eri alojen ammatillista koulutusta tarjoavat Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu tekniikka ja kulttuuri, Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu palvelut sekä Pohjois-Karjalan Aikuisopisto. Lisäksi Joensuun konservatorio tarjoaa musiikillista koulutusta.

Joensuussa on 24 alakoulua. Kaupungin varsinaisia alakouluja on 17 ja yhtenäiskouluja neljä. Joensuussa sijaitsee myös normaalikoulu, Itä-Suomen suomalais-venäläinen koulu ja Steinerkoulu. Yläkouluja on kolme.

Aikuislukion lisäksi kaupungissa sijaitsee viisi päivälukioita: Joensuun lyseon lukio, Tulliportin normaalikoulun lukio (Itä-Suomen yliopiston harjoittelukoulu), Joensuun yhteiskoulun lukio, Itä-Suomen suomalais-venäläisen koulun lukio ja Pyhäselän lukio.

Kaupungissa toimii myös Joensuun seudun kansalaisopisto.

Joensuun Urheiluakatemia on oppilaitosten yhteistyöverkosto, joka tarjoaa urheilijoille koulutusta ja valmentautumista. Se toimii yhteistyössä Yhteiskoulun, Lyseon, Normaalikoulun ja Itä-Suomen koulun lukion, ammattiopisto Riverian, Itä-Suomen Liikuntaopiston, Karelia-ammattikorkeakoulun ja Itä-Suomen yliopiston kanssa.

 Terveydenhuolto
pienoiskuva|199x199px|Pohjois-Karjalan keskussairaala yöaikaan
pienoiskuva|180x180px|Keskussairaala Penttilästä nähtynä.

Joensuussa sijaitsee Pohjois-Karjalan keskussairaala.

 Vesi-, jäte- ja energiahuolto 
Joensuun vesi- ja viemärilaitostoiminta alkoi vuonna 1927. Nykyään siitä vastaa Joensuu Vesi -liikelaitos.

Joensuussa toimii Savon Voima Oyj, jolla on sähkö- ja lämpövoimalaitokset. Joensuu Biocoal Oy alkoi vuonna 2022 rakentaa kaupunkiin torrefioitua biomassaa valmistavaa bioteollisuuslaitosta.

 Kulttuuri 
pienoiskuva|200x200px|Näkymä Joensuun keskustassa taidemuseolta kaupungintalolle päin.
Joensuu on vilkas kulttuurikaupunki.

Kulttuurikaupungiksi Joensuuta ovat luoneet osaltaan yliopisto ja muut oppilaitokset. Itä-Suomen yliopistossa on useita humanistisia, taiteisiin liittyviä ja perinnetutkimuksen koulutuslinjoja ja Karelia-ammattikorkeakoulussa on muun muassa kuvataiteen, käsityön, muotoilun, grafiikan ja monia media-alan koulutusohjelmia. Kaupungissa toimii myös konservatorio ja Pekkalan kuvataideoppilaitos.

Joensuun seutukirjasto palvelee myös Pohjois-Karjalan maakuntakirjastona.

 Nähtävyydet
pienoiskuva|Metla-talo Yliopistokadulla.|200x200px
Botania – Suomen ainoa trooppinen perhospuutarha, entinen Itä-Suomen yliopiston kasvitieteellinen puutarha
Joensuu-areena
Joensuun kirkko (Josef Stenbäck, 1903)
 Enon kirkko
Metla-talo
ortodoksinen Pyhän Nikolaoksen kirkko (v. 1887)
Sortavalan pienoismalli (sijaitsee Carelicumssa)
Sinkkolan kotieläinpiha Noljakassa (lapsille)
 Kukkolan tila
Taitokortteli, Rantakadun vanhoissa puutaloissa, avattu 2006
Kauppatori

 Museot
pienoiskuva|200x200px|Joensuun taidemuseo keskuskujalta päin.
Pohjois-Karjalan museo Carelicumissa
 Joensuun taidemuseo
Joensuun bunkkerimuseo

 Tunnettuja joensuulaisia 
Musiikki on tärkeä osa joensuulaista kulttuurielämää. Tunnetuista suomalaisista rock-yhtyeistä muun muassa Hassisen Kone ja Neljä Ruusua ovat Joensuusta lähtöisin. Näiden yhtyeiden johtohahmot Ismo Alanko (Hassisen Kone) ja Ilkka Alanko (Neljä Ruusua) ovat nykyään tunnetuimpia Joensuusta lähtöisin olevia henkilöitä.

Joensuussa asuvia kulttuurihenkilöitä ovat muun muassa:

Kari Hyttinen, valokuvataiteilija
Simo Hämäläinen, kirjailija
Kyösti Kakkonen, taiteenkerääjä, liikemies
Matti Kettunen, kirjailija
Leena Leskinen, kirjailija
Risto Lång, tanssija

Tuomas Pyrhönen, urkuri
Janne Mertanen, pianotaiteilija
Wimme Saari, saamelaisartisti
Liisa Tavi, laulaja
Tapani Tavi, runoilija
Jaakko Teppo, lauluntekijä

Eeva Tikka, kirjailija
Joonatan Tola, kirjailija
Heikki Turunen, kirjailija
Tuula-Liina Varis, kirjailija
Saara Tikka, taidemaalari
Sami Tissari, kirjailija 

 Tapahtumia 

pienoiskuva|200x200px|Joensuulaisyhtye Joensuussa – Neljä Ruusua Ilosaarirockissa 2011.
Joensuun lukuisista kulttuuritapahtumista tunnetuimpia ovat Ilosaarirock, Ilovaarirock, Popkatu, Joensuun musiikkijuhlat, Joensuun kirjallisuustapahtuma, dokumenttielokuvafestivaali Viscult, rockelokuvafestivaali Rokumentti, elokuvatapahtuma Häivähdys Venäjää, Yksin sateessa -tanssitapahtuma, Joensuun Gospel-festivaalit, Parafest ja Joen yö. Kaupungissa järjestettiin vuosina 1981–1997 Joensuun laulujuhlat, joka kaatui taloudelliseen tappioon. Joensuun Musiikkijuhlat jatkaa kaupungin taidemusiikin kesätarjontaa. 

Joensuussa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Joensuussa kolme kertaa vuosina 1961, 1995 ja 2022. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Joensuussa vuosina 1947 ja 1964.

Karelia-soutu järjestetään heinäkuussa, Joen yö elokuussa.

 Musiikki ja esittävät taiteet 
Joensuussa toimii kaupunginorkesteri, kaupunginteatteri ja ajanmukainen, vuonna 2005 uudestaan avattu elokuvakeskus Tapio. Tärkeimmät kulttuuritilaisuuksien tapahtumapaikat ovat Laulurinne, kaupunginteatteri, Joensuu-areena, Carelia-sali, konservatorio, Karjalantalo, Ilosaaren lava, tori, elokuvakeskus Tapio, Pakkahuone, Siihtalan Kulttuuritehdas, Taidekeskus Ahjo, Taitokortteli sekä kirkot.

 Media 
Lehtiä: Karjalainen,  Viikko-Pohjois-Karjala, Karjalan Heili, Kirkkotie, Pielisjokiseutu.

Radio: Ylen aluetoimitus Yle Joensuu, Karjalainen Syke (entinen Radio Rex).

 Ruokakulttuuri 
Joensuun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla karjalaisen pitopöydän antimet: karjalanpiirakka, sultsina, vatruska, syrjikäs, suolakala, syltty, sienisalaatti, hapankaali, karjalanpaisti, perunat, lanttulaatikko, kiisseli tai marjamämmi sekä kotikalja.

 Uskonto 

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Joensuussa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Enon seurakunta
 Joensuun seurakunta
 Pielisensuun seurakunta
 Pyhäselän seurakunta
 Rantakylän seurakunta
 Vaara-Karjalan seurakunta
Nämä seurakunnat muodostavat Joensuun seurakuntayhtymän.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Joensuun alueella toimii Joensuun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/joensuun-ortodoksinen-seurakunta 

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Joensuussa toimii Joensuun helluntaiseurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Joensuun kaupungin nykyisellä alueella:
 Kiihtelysvaaran seurakunta (yhdistetty Tuupovaaran seurakunnan kanssa Vaara-Karjalan seurakunnaksi 2005)
 Tuupovaaran seurakunta (yhdistetty Kiihtelysvaaran seurakunnan kanssa Vaara-Karjalan seurakunnaksi 2005)
Soanlahden seurakuntaan kuulunut Korpiselän rukoushuonekunta (jäi pääosin Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle ja lakkautettiin 1949, Suomen puolelle jäänyt osa liitettiin Tuupovaaran seurakuntaan).
Korpiselän ortodoksinen seurakunta (jäi pääosin Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle ja lakkautettiin 1949, Suomen puolelle jäänyt osa liitettiin Ilomantsin ortodoksiseen seurakuntaan ja sittemmin seurakuntajärjestelyissä Joensuun ortodoksiseen seurakuntaan).

 Pyhäkköjä 
pienoiskuva|200x200px|Joensuun evankelis-luterilainen pääkirkko tunnetaan terävistä torneistaan.
Evankelis-luterilainen ja ortodoksinen pääkirkko ovat Joensuun keskustan läpi kulkevan Kirkkokadun vastakkaisissa päissä, ja samalla keskustan eli ruutukaava-alueen vastakkaisilla puolilla. Idän ja lännen kirkot katsovat ikään kuin toisiaan kaupungin yli.

Kirkkokadun eteläpäässä pienellä mäellä sijaitsee luterilainen pääkirkko, Joensuun kirkko, joka edustaa tyyliltään uusgotiikkaa. Taajama-alueella on lisäksi neljä muuta luterilaista kirkkoa: Pielisensuun kirkko Niinivaaralla, Noljakan kirkko, Rantakylän kirkko ja Utran puukirkko.

Kirkkokadun pohjoispäässä on niin ikään pienellä mäellä Joensuun ortodoksisen seurakunnan pääkirkko, Pyhän Nikolaoksen kirkko. Pyhän Nikolaoksen kirkko on perinteinen pohjois-venäläinen ortodoksikirkko, jossa on käytetty paljon puuta, ja joka on valmistunut vuonna 1887. Joensuussa on lisäksi toinen ortodoksinen kirkko; Ortodoksisen seminaarin Pyhän Johannes Teologin kirkko, jonka arkkitehtuuri on bysanttilainen.

Näiden lisäksi Joensuun kaupungissa on uudet alueet mukaan luettuna kymmenisen merkittävää luterilaista ja ortodoksista pyhäkköä, sekä moskeija.

 Urheilu 

Vuoden 1990 Maailman vahvin mies -kilpailu järjestettiin Joensuussa. Myös niin ikään kansainvälisen Strongman Champions Leaguen Suomen-osakilpailu järjestettiin Joensuussa elokuussa 2019.

 Urheiluseuratoiminta 
Joensuun suurimpia urheiluseuroja on vuonna 1900 perustettu Joensuun Kataja, jonka lajeihin kuuluvat koripallo, taitoluistelu, voimistelu, hiihto ja yleisurheilu. Katajan miesten koripallojoukkue saavutti 2000-luvulla kaksi SM-kultaa, kuusi hopeaa ja viisi pronssia. Koripallojoukkue on pelannut mestaruussarjatasolla 1970-, 1980- ja 2000-luvuilla. Koripalloiluharrastus Joensuussa virisi 1950-luvulla.

Suunnistusseura Kalevan Rasti on yksi suurista suomalaisista suunnistusseuroista. Se on perustettu vuonna 1950 ja se on niittänyt menestystä voittamalla muun muassa Tiomilan vuosina 1983, 2010, 2011 ja 2013 ja Jukolan viestin 2004, 2005, 2007 ja 2012–2014 sekä 25-mannan vuosina 2005 ja 2006.

Salibandyseura Josba on Suomen vanhimpia ja menestyksekkäimpiä lajinsa seuroja niin miesten kuin naistenkin sarjoissa.

Jääkiekossa Joensuun Kiekko-Pojat pelaa miesten Mestiksessä.

Lentopallossa naisten seura Joen Juju pelaa 1-sarjassa. 

Pesäpallossa Joensuun Maila pelaa miesten Superpesiksessä ja joukkue voitti seuran historian ensimmäisen miesten Suomen mestaruuden vuonna 2018. Joensuun Maila nousi Superpesikseen kaudelle 2004 ja on siitä lähtien pelannut yhtäjaksoisesti tällä sarjatasolla. Seuran naisten edustusjoukkue nousi kaudeksi 2020 naisten Superpesikseen.

Miesten jalkapalloseuroista Jippo pelaa kaudella 2026 toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösliigassa.

Joensuun Urheilusukeltajat on yksi Suomen suurimmista sukellusseuroista. Laitesukelluksen peruskurssi järjestetään vuosittain. Kouluttajina on maan kokeneimpia sukeltajia.

 Menestyneitä urheilijoita 1990- ja 2000-luvulla 
 Miro Aaltonen, jääkiekkoilija, olympiavoittaja 2022
 Toomas Heikkinen, Joensuun urheiluautoilijat, Global Rallycross mestaruus 2013
 Henri Häkkinen, Joensuun Ampujat, ilmakiväärin olympiapronssimitalisti 2008
 Aleksanteri Kaskimäki, jääkiekkoilija
 Jukka Keskisalo, Joensuun Kataja, 3000 metrin esteiden Euroopan mestari 2006
 Markku Kyllönen, jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
 Kaisa Mäkäräinen, ampumahiihdon maailmanmestari 2011
 Aki Parviainen, keihäänheiton maailmanmestari 1999
 Petrus Palmu, jääkiekkoilija

 Liikuntapaikkoja 
pienoiskuva|399x399px|Joensuu Areena.
Suurimmat Joensuun liikuntapaikat ovat keskustan läheisyydessä Mehtimäen alueella. Siellä sijaitsee monitoimihalli Joensuu-areena, Joensuun jäähalli, palloiluareena Motonet Areena, yleisurheilukenttä, Joensuun Laulurinne, Mehtimäen pesäpallostadion, Joensuun ravirata, uimahalli Vesikko, skeittipuisto, tennis- ja curlinghalli, koirankoulutuskenttä ja liikuntakeskus Kuntokeidas. Kuntokeitaassa voi harrastaa esimerkiksi padelia, keilausta ja minigolfia. Vesikon lisäksi Joensuussa on uimahalli myös Rantakylässä.

Linnunlahden raviradalla järjestettiin Kuninkuusravit ensimmäisen kerran vuonna 1984. Joensuun keskuskentällä järjestettiin yleisurheilun Eliittikisat vuosina 2008–2017.

Joensuussa on 34 kaupungin ylläpitämää uimarantaa, frisbeegolfratoja on yhdeksän.

Lisäksi Joensuun seudulla toimii rallicross sekä karting-rata Liperin Ylämyllyllä.

 Viittauksia kulttuurissa 
Joensuuhun sijoittuvia elokuvia ovat muun muassa:
Kivenpyörittäjän kylä
Kuningasjätkä
Pitkä kuuma kesä
Helmiä ja sikoja
Kulman pojat
Roskisprinssi

Katso myös
Joensuun rannat (uimarannat)
Joensuun saaret
Mehtimäki
Pielisjoen sillat
Luettelo Joensuun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Kirjallisuutta
Jumalan maja ihmisten keskellä: Joensuun evankelis-luterilaisten seurakuntien kirkot ja kappelit. 2003. 

 Aiheesta muualla 

 Joensuun kaupunki
 Visit Joensuu – kunnallinen matkailusivusto
 Joensuun tapahtumat -verkkosivusto (Joensuun kaupunki)
 Jojo – Joensuun seudun joukkoliikenne -verkkosivusto
 Joensuun kaupungin karttapalvelu
 Joensuun nuorisovaltuusto
 Joensuun kaupunki: Joensuun uutiset -verkkolehti
 Tilastokeskus – Joensuun avainluvut
 Virta – Joensuun kaupunkikeskustayhdistys ry:n verkkosivut
 Sanomalehti Karjalaisen verkkolehden Joensuu-osio
 Paikallislehti Karjalan Heili
 Joensuun matkailuoppaat ry:n verkkosivut; monenlaisia opastuksia Joensuussa

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit