Hämeenkyrö

Hämeenkyrö () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2. Hämeenkyrö siirrettiin Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin 1. tammikuuta 1993. Hämeenkyrön naapurikunnat ovat Ikaalinen, Nokia, Sastamala ja Ylöjärvi. Entisiä naapurikuntia ovat Ikaalisten maalaiskunta, Mouhijärvi, Suodenniemi, Suoniemi ja Viljakkala.

Hämeenkyrö, silloin Kyrön pitäjä, erottautui Suur-Sastamalasta varhaisella keskiajalla. Kyrön pitäjä ulottui Etelä-Pohjanmaan Kyrönjoen suistosta aina nykyisen Hämeenkyrön etelälaidoille. Tämä Suur-Kyrö hajosi vähitellen. Ensin erottautui Pohjan Kyrö (nyk. Etelä-Pohjanmaa) ja vuonna 1641 Ikaalisten Kyrö sis. nykyiset kunnat: Ikaalinen, Parkano, Kankaanpää, Kihniö ja Karvia.

Hämeenkyrön vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1954.Mitä-Missä-Milloin 1980, s. 158. Otava 1979, Helsinki. Hämeenkyröön asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) siirtoväkeä.Mitä-Missä-Milloin 1951, s. 129. Otava 1950, Helsinki.

 Maantiede 
Hämeenkyrön jakaa pohjois-etelä-suunnassa keskeltä kahtia Kyrösjärven, Pappilanjoen, Kirkkojärven ja Mahnalanselän muodostama vesireitti, joka laskee Nokian puolella Siuronkoskea myöten Kuloveteen. Tämän vesistön varrelle on sijoittunut suurin osa kunnan asutuksesta ja viljelysmaista. Muut osat kunnasta ovat vähäjärvistä, enimmäkseen metsien peittämää ylänköaluetta. Kunnan kaakkoiskulmassa lähellä Nokian rajaa sijaitsevat korkeimmat mäkien huiput, Kaitajärvenvuori (180 m mpy.) ja Seinävuori (188,7 m mpy.). Näistä edellinen ulottuu lähes 130 metriä Mahnalanselän pintaa ylemmäksi. Mahnalanselkään laskee koillisesta Sarkkilanjoki, jonka alkulähteenä on entisen Viljakkalan puolella sijaitseva Karhejärvi.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 2: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 138–146. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1968.

Hämeenkyrön pohjoisosan poikki kulkee harjujakso, joka jatkuu Hämeenkankaana Ikaalisten puolelle ja edelleen Kankaanpään suuntaan. Kyrösjärvestä lähtevä Pappilanjoki puhkaisee harjun muodostaen Kyröskosken, jonka putouskorkeus on 21,5 metriä. Harjun liepeillä Hämeenkyrön länsiosassa on laajoja soita. Ylöjärven puolella aivan Hämeenkyrön rajan tuntumassa sijaitsee kaksi toimintansa lopettanutta kaivosta, Haverin kultakaivos ja Paroisten kuparikaivos, mutta Hämeenkyrön alueelta ei ole löytynyt malmeja.

 Liikenne 
pienoiskuva|Tampereen ja Seinäjoen välistä rautatietä Majajärven liikennepaikan eteläpuolella.
pienoiskuva|Hämeenkyrön rajakyltti.
pienoiskuva|oikea|Härkikujaa Hämeenkyrön keskustassa.
Hämeenkyrön kautta kulkee valtatie 3 Tampereelta Vaasaan. Toinen tärkeä yhteys on valtatiehen Kyröskoskella yhtyvä, Sastamalasta tuleva seututie 249. Vanhastaan tärkeä kulkureitti oli kunnan poikki kulkeva vesistö, jolla toimi vilkas höyrylaivaliikenne toisen maailmansodan jälkeisiin vuosiin saakka. Kunnan koilliskulmaa sivuaa 1970-luvun alussa valmistunut Tampere–Seinäjoki-rata, jolla ei kuitenkaan ole liikennepaikkoja Hämeenkyrön alueella eikä siten merkitystä paikallisten liikenneolojen kannalta. Suunniteltaessa rautatieyhteyttä Tampereelta Pohjanmaalle 1870-luvulla yhtenä vaihtoehtona oli reitti Kyröskosken kautta, mutta lopulta Pohjanmaan rata linjattiin kulkemaan kaukaa idästä, Keuruun Haapamäen kautta.Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 79. Helsinki: Karttakeskus, 2010.

 Etäisyyksiä Hämeenkyröstä 
  Helsinki 220 km
  Ikaalinen 15 km
  Nokia 30 km
  Pori 95 km
  Sastamala 40 km
  Tampere 40 km
  Turku 155 km
  Vaasa 200 km

 Historiaa 
pienoiskuva|Hämeenkyrön kirkko valmistui vuonna 1782.
Hämeenkyrön alueella on ollut asutusta jo kivikaudella. Kyröskoskea perattaessa vuonna 1865 sen partailta löydettiin parikymmentä esihistoriallista kiviesinettä. Paikkakunnan nykyinen asutus on saanut alkunsa todennäköisesti jo vuoden 400 tienoilla ajanlaskun alun jälkeen, jolloin Kyrösjärven laskureitin varrelle syntyi pysyviä asuinsijoja. Hämeenkyrön alueelta tehtiin keskiajalla vilkkaasti pyyntiretkiä pohjoisiin erämaihin aina Pohjanmaalle saakka. Tähän viittaavat monet eteläpohjalaiset paikannimet, joiden juuret ovat Hämeenkyrön vanhassa nimistössä. Vielä 1500-luvulla kyröläisten hallussa oli erämaita nykyisten Siikaisten, Kauhajoen, Parkanon, Kihniön, Ruoveden ja Virtain kuntien alueilla, kunnes kuningas Kustaa Vaasa lakkautti eräomistukset 1500-luvun puolivälissä.

Keskiajan levottomina kausina kyröläiset joutuivat mukaan Davidin kapinana tunnettuun kansannousuun, ja heidän edustajansa olivat mukana allekirjoittamassa alistumiskirjaa vuonna 1439. Nuijasodassa kyröläisten väitettiin yllyttäneen pohjalaisia kapinaan, ja joulun aikaan 1596 nuijamiehet kulkivat pitäjän kautta ja ryöstivät ainakin Hämeenkyrön pappilan. Nuijamiesten paetessa Nokian taistelun jälkeen Klaus Flemingin johtamat huovit ajoivat heitä takaa Parkanon tienoille saakka.

Vuoden 1540 maakirjan mukaan Kyrössä oli 396 taloa, mikä lienee merkinnyt noin 2 500 asukasta. Vuoden 1571 hopeaveroluettelon mukaan taloja oli jo 481. Seuraavalla vuosisadalla Kyrön laaja pohjoisosa erosi itsenäiseksi Ikaalisten seurakunnaksi, eikä emäpitäjän väkiluku noussut pitkään aikaan entiselle tasolle kulkutautien, vuosien 1696–1697 nälänhädän ja isonvihan vuoksi. Vuonna 1749 Hämeenkyrön asukasmäärä oli 2 019, mutta 1800-luvun alussa yli kaksinkertainen, 4 408. Vuonna 1850 asukkaita oli 6 801 ja 1900-luvun alussa jo 10 712. Sittemmin Viljakkalan itsenäistyminen pienensi asukasmäärää, joka oli 8 624 henkeä vuonna 1920.

Pitäjän ensimmäisistä kirkoista ei ole tietoja, mutta vuonna 1644 valmistui torniton pitkäkirkko, johon kuului erillinen kellotapuli. Nykyinen kirkko rakennettiin Tukholman intendenttikonttorin piirustusten mukaan vuosina 1780–1782. Vanha kirkko jäi tämän jälkeen pois käytöstä ja ränsistyi sekä purettiin maaherran määräyksestä vuonna 1842. Hämeenkyrön kirkkoherrana toimi 1800-luvun puolivälissä Georg Jakob Forsman, jonka poika Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen kirjoitti – opeteltuaan suomen kielen – esikoisteoksensa, kertomuksen Hämeenkyrön pitäjästä, vuonna 1851. Yrjö-Koskinen vietti myöhemmin kesiään Hämeenkyrössä läheltä Kyröskoskea omistamallaan mökillä.

Kyröskosken partaille alkoi syntyä teollisuutta 1800-luvun puolivälin jälkeen: vuosina 1860–1877 paikalla toimi pienehkö puuvillatehdas. Tamperelaiset liikemiehet L. J. Hammarén, G. O. Sumelius ja A. Nyberg ostivat tehtaan ja perustivat vuonna 1870 puunjalostusyhtiön, joka sai myöhemmin nimen Hammarén & Co ja joka aloitti paperin tuotannon vuonna 1878. Vuonna 1912 perustettiin saha, vuosina 1912–1916 rakennettiin vesi- ja höyryvoimalaitos, ja vuonna 1937 aloitettiin kartongin valmistus. Yhtiö hankki vuodesta 1897 alkaen höyrylaivoja, jotka kuljettivat tehtaiden tuotteita ja niiden ohella myös matkustajia Porin radan Siuron rautatieasemalle. Yhtiön nimi muutettiin Oy Kyro Ab:ksi vuonna 1941. Kyröskosken kartonkitehdas on nykyisin osa Metsä Boardia.

Vuonna 1865 pidetyssä pitäjänkokouksessa päätettiin aloittaa kunnallishallinto seuraavan vuoden alussa, ja kunnanvaltuusto tuli kuntakokouksen tilalle vuoden 1919 kunnallislain nojalla. Hämeenkyrön ensimmäinen varsinainen kansakoulu aloitti toimintansa kirkonkylässä vuonna 1873, mutta jo vuonna 1847 Adam Sasslin perusti omistamalleen Kärjen tilalle Jumesniemen kylään koko Suomen oloissa erikoislaatuisen yksityiskoulun. Sasslinin koulun esikuvana lienevät olleet Tampereen ympäristössä 1800-luvun alkupuolella toimineet niin kutsutut Ahlmanin koulut, ja sen ensimmäisenä opettajana oli kotipitäjästään Tyrväästä pitäjänkertomuksen vuonna 1853 laatinut Antero Warelius. Osaran kartanoon perustettiin vuonna 1886 maanviljelyskoulu, joka oli toiminnassa vuoteen 1909. Nykyinen Osaran maatalousoppilaitos perustettiin puolestaan vuonna 1923. Hämeenkyrön yhteiskoulu (nykyisin yläkoulu ja F. E. Sillanpään lukio) aloitti toimintansa vuonna 1949.

Hämeenkyrön vahvan teollistumisen ansiosta kunnan väkiluku pysyi voimakkaan maaltamuuton vuosina 1960- ja 1970-luvuilla vakaana huolimatta melko lähellä sijaitsevien suurten väestökeskusten imusta; tosin kunnan sisäinen muuttoliike suuntautui melko suurena kunnan reuna-alueilta kirkonkylään ja Kyröskoskelle. Viimeisten vuosikymmenien aikana myös Hämeenkyrö on Tampereen ja sen naapurikuntien ohella päässyt hyvien kulkuyhteyksien ansiosta osalliseksi koko Pirkanmaan maakunnan väestönkasvusta.

 Väestö 
Vuonna 2022 Hämeenkyrön väkiluku oli 10 362. Väestöstä naisia oli 50,2% ja miehiä 49,8%.

Vuonna 2023 Hämeenkyrössä oli 4 873 asuntokuntaa.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Hämeenkyrössä oli 10 599 asukasta, joista 6 412 asui taajamissa, 4 100 haja-asutusalueilla ja 87:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hämeenkyrön taajama-aste on 61,0 %. Hämeenkyrön taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken.

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Kyröskoski* 6 152 2  Sasi 260

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hämeenkyrön keskuspaikka (Pappila) ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Kyröskosken taajaman kanssa. Kyröskosken taajama sijaitsee pääosin Hämeenkyrössä, mutta pieneltä osin myös Ylöjärvellä.

 Hallinto 
Hämeenkyrön kunnanjohtaja on Johanna Rannanjärvi. Hallintotieteiden maisteri Rannanjärvi aloitti kunnanjohtajana tammikuussa 2024 Hämeenkyrön pitkäaikaisen kunnanjohtajan Antero Aleniuksen jäätyä eläkkeelle. Hallintotieteiden maisteri Alenius toimi Hämeenkyrön kunnanjohtajana 12 vuoden ajan vuosina 2011–2024.

Hämeenkyrön kunnanvaltuustossa on 31 jäsentä, ja valtuustokaudella 2025–2029 kunnanvaltuuston puheenjohtaja on kokoomuksen Tarja Soukko.

 Palvelut 

 Koulutus 
Hämeenkyrössä toimii neljä peruskoulun alakoulua, jotka ovat:
 Heinijärven koulu
 Kirkonkylän koulu
 Kyröskosken koulu
 Mahnalan koulu

Lisäksi kunnan Yhteiskoulu on peruskoulujen yläkoulu. Hämeenkyrön toisen asteen oppilaitokset ovat F. E. Sillanpään lukio ja Sasky-koulutuskuntayhtymän alainen Ammatti-instituutti Iisakki.

 Kirjastopalvelut 
Hämeenkyrössä sijaitsee yksi kirjasto.

 Sosiaali- ja terveyspalvelut 
Hämeenkyrön sosiaali- ja terveyspalveluista vastaa Pirkanmaan hyvinvointialueen alainen Hämeenkyrön terveysasema.

 Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hämeenkyrössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Hämeenkyrön seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hämeenkyrössä toimii Hämeenkyrön helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hämeenkyrön alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/tampereen-ortodoksinen-seurakunta 

 Kylät 

 Haukijärvi
 Heinijärvi
 Herttuala
 Hiironen
 Hirvola
 Ilottula
 Jumesniemi
 Järvenkylä
 Kalkunmäki
 Kierikkala
 Komi
 Kostula
 Kuotila
 Kyröspohja
 Laitila
 Lavajärvi
 Lemmakkala
 Mahnala
 Muotiala
 Myllymäki
 Osara

 Palko
 Pappila
 Parila
 Pentinmaa
 Pinsiö
 Pukara
 Pyöräniemi
 Räystö
 Sarkkila
 Sasi
 Sirkkala
 Timi
 Tokoinen
 Tuokkola
 Turkkila
 Untila
 Urjainen
 Uskela
 Vanaja
 Vesajärvi
 Äkönmaa

 Asuinalueet 
Jokimetsä
Keskuspuisto
Korkomäki
Käpylä
Pappilanmetsä
Parkumäki
Puronsuu
Rantakulma

 Kulttuuri 
Hämeenkyrössä on F. E. Sillanpäähän liittyviä nähtävyyksiä ja Arteles-kulttuurikeskus.

Hämeenkyrön pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla pernaloora, ohrakakko ja siansivusta tehty kyrönkäristys.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 71. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Murre 
Hämeenkyrön alueella puhutun kielen perustana on yläsatakuntalainen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Hämeenkyrön murre kuuluu yläsatakuntalaisen murteen pohjoisryhmään, joka on lähellä eteläpohjalaisia murteita.

 Talous 

 Työpaikat 
Vuonna 2022 Hämeenkyrössä oli 2 888 työpaikkaa. Työpaikoista 8,1 % oli alkutuotannossa, 27,0 % jalostuksessa ja 63,2 % palvelusektorilla.

Hämeenkyrön työpaikkaomavaraisuus vuonna 2022 oli 66,5%.

 Teollisuus 
Hämeenkyrössä toimivia teollisuuslaitoksia ovat Metsä Board Kyro ja Kyrel Oy.

Kyröskosken Voima Oy omistaa Kyröskosken vesivoimalaitoksen.

 Media 
Hämeenkyrössä ilmestyy UutisOiva-lehti.

 Hämeenkyrössä syntyneitä tai siellä vaikuttaneita merkkihenkilöitä 

 Irwin Goodman, muusikko
 Arthur Hildén, agronomi, maanviljelysneuvos
 Veli-Matti Järvenpää, muusikko
 Lotta Hamari, kansanedustaja
 Katri Helena Kalaoja, iskelmälaulaja
 Aleksi Jaakkola, moukarinheittäjä
 Niko Korkola, jääkiekkoilija
 Mikko Kuukka, jääkiekkoilija
 Anni Kytömäki, kirjailija
 Antero Luomajärvi, maanviljelysneuvos
 Kapo Manto, näyttelijä
 Severi Mattila, professori, sydänkirurgi
 Jyrki Melartin, muusikko
 Helena Miller, laulaja
 Jyri Niemi, jääkiekkoilija
 Hannu Osara, vänrikki ja nihtilipuston päällikkö Nuijasodan aikaan
 Jouni Ovaska, kansanedustaja 
 Nils Arthur ”Nisse” Osara, professori
 Arvo Veikko Pentti, poliisineuvos, kansanedustaja ja ministeri, Mannerheim-ristin ritari

 Klaus Pentti, kansanedustaja
 Tapani Perttu, näyttelijä
 Markku Petander, muusikko
 Matti Pitko, toimittaja ja jalkapalloilija
 Seppo Pyrhönen, lääkäri ja professori
 Matti Raipala, kansanedustaja
 Panu Rajala, kirjailija
 Veli-Matti Saukko, jääkiekkoilija
 Frans Emil Sillanpää, kirjailija
 Silja Sillanpää, kirjailija ja TV-esiintyjä
 Tauno ”Tappi” Suojanen, musiikkivaikuttaja
 Arvo ”Poika” Tuominen, poliitikko
 Uniklubi -yhtye: muun muassa Jussi Selo ja Pasi Viitala
 Joonas Valtonen, jääkiekkoilija
 U. W. Walakorpi, kirjailija
 Elina Ylivakeri, malli
 Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen, Suomen senaatin jäsen ja historioitsija
 Matti Yrjölä, kuulantyöntäjä
 Paavo Yrjölä, kymmenottelun olympiavoittaja

 Katso myös 
 Luettelo Hämeenkyrön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Hämeenkyrön vaakuna

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Hämeenkyrön kunnan kotisivu
 Tilastokeskus – Hämeenkyrön avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit