Hainan

Hainan () on Kiinan maakunta ja maan eteläisin kohta, mikäli kiisteltyjä Spratlysaaria ei lasketa. Se koostuu useasta saaresta, joista suurimman nimi on Hainan (). Tavallisesti Hainanista puhuttaessa Kiinassa tarkoitetaankin saarta, eikä maakuntaa, johon viitataan sanomalla Hǎinán shěng.

Maakunnan kiinalainen lyhennenimi on Qiong. Nimi Hainan koostuu kahdesta osasta: sanoista hǎi ’meri’ ja nán ’etelä’. Merkitys on siis ’merestä etelään’. ’Merellä’ tarkoitetaan ehkä saaren manteresta erottavaa salmea.

 Maantiede 
Hainanin saari sijaitsee Etelä-Kiinan merellä ja se on pinta-alaltaan noin 34 000 km². Saaren keskiosat ovat metsien peittämää vuoristoaluetta. Saaren korkein kohta on Wuzhivuori, joka kohoaa 1 867 metrin korkeuteen merenpinnasta. Rannikko on pääasiassa tasankoa ja matalia mäkiä. Saaren vuosittain keskimääräinen lämpötila on 22°–26 °C. Keskimääräinen sademäärä vaihtelee enemmän alueittain. Saaren länsiosissa tulee vuosittain noin 1 000 mm sadetta, kun taas kaakkoisosissa sadetta tulee 1 500–2 600 mm vuodessa. Taifuunit ovat tavallisia saaren koillisosissa.

Hainanin saaren lisäksi maakuntaan kuuluvat virallisesti kaikki Etelä-Kiinan meren 250 saarta, joten maakuntaan kuuluu laaja vesialue. Osin vitsikkään kiinalaisen sanonnan mukaan Hainan onkin Kiinan suurin maakunta. Zengmu Anshan (曾母暗沙, ), joka on nykyisin Kansantasavallan miehittämä, on maan eteläisin kolkka. Saaren hallinnasta kuitenkin kiistellään Malesian kanssa. Myös monista muiden saarien omistuksesta kiistellään muun muassa Vietnamin ja Filippiinien kanssa. Taustalla kiistelyssä ovat etenkin merenpohjasta löytyneiden luonnonrikkauksien porausoikeudet.

 Historia 
pienoiskuva|Hainan kiinalaisella kartalla.
Hainan on kuulunut nimellisesti Kiinaan jo Han-dynastian ajoista lähtien, mutta käytännössä valtaa pitivät saaren alkuperäiskansa lit. Han-kiinalaisia alkoi muuttaa mantereelta Hainanille Song-dynastian aikana, jolloin saaresta tuli myös hallinnollisesti osa Guangxin provinssia. Saari oli ajoittain oma hallinnollinen alueensa Yuan-dynastian kaudella ja sittemmin vuosina 1912–1921. Japani miehitti Hainanin Kiinan–Japanin sodassa vuonna 1939 ja jatkoi miehitystä sodan loppuun, vuoteen 1945 saakka. Kiinan kommunistit valtasivat saaren Kuomintangilta Kiinan sisällissodassa vuonna 1950. Hainanista tuli oma maakuntansa vuonna 1988.

 Talous 
Hainan on ollut 1980-luvulta lähtien erityistalousalue. Nykyisin maakunta saa merkittävän ja koko ajan kasvavan osan tuloistaan matkailusta. Se on suosittu lomasaari. Turismi keskittyy paljolti lomarannoille; erityisesti Etelä-Hainanin Sanyan kaupunki markkinoi seitsemän kilometrin mittaista hiekkarantaansa ja hotellipalvelujaan.

Väestöltään ja maapinta-alaltaan Kiinan pienimpiin kuuluva Hainanin maakunta tuotti vuonna 2013 yhteensä 0,5 prosentin osuuden maan bruttokansantuotteesta (BKT). Rahassa mitattuna osuus oli 314,6 mrd. Kiinan yuania CNY eli vuoden 2013 viimeisen päivän vaihtokurssein 37,7 mrd. euroa. Kutakin asukasta kohden kansantuotetta kertyi Kiinan keskiarvoa vähemmän eli 35 317 CNY tai noin 4 231 EUR, 84% maan keskiarvotasosta. 

 Hallinnollinen jako 
Hainanin maakunnassa on poikkeuksellinen hallinto. Muut maakunnat yleensä jakautuvat kokonaan prefektuuritason yksikköihin, jotka puolestaan jakautuvat kokonaan piirikuntatason yksikköihin. Piirikuntatason yksiköt eivät ole suoraan maakunnan hallinnassa. Hainanin maakunnassa lähes kaikki piirikuntatason yksiköt (paitsi 8 kaupunkipiiriä) ovat suoraan maakunnan hallinnassa. Tämä johtuu siitä, että Hainanissa on suhteellisesti vähän asukkaita, noin 8 miljoonaa.

Maakunta jakautuu neljään prefektuuritason kaupunkiin (Haikou, Sanya, Danzhou ja Sansha) ja 23 piirikuntatason yksikköön, jotka ovat 8 kaupunkipiiriä, 5 piirikuntatason kaupunkia, 4 piirikuntaa ja 6 autonomista piirikuntaa. Sansha koostuu kiistellyistä Paracel- ja Spratlysaarista.

Hainanissa on suunniteltu hallintouudistusta, jossa maakuntaan perustettaisiin mahdollisesti uusia prefektuureja.

 Hainanin hallinnollinen jako 350px # Nimi Kiinan merkit Pinyin Prefektuuritason kaupungit 1 Haikou  Hǎikǒu Shì 2 Sanya  Sānyà Shì 3 Danzhou  Dānzhōu Shì 19 Sansha  Sānshā Shì Piirikuntatason kaupungit 4 Qionghai  Qiónghǎi Shì 5 Wanning  Wànníng Shì 6 Wuzhishan  Wǔzhǐshān Shì 7 Dongfang  Dōngfāng Shì 8 Wenchang  Wénchāng Shì Piirikunnat 9 Lingao  Língāo Xiàn 10 Chengmai  Chéngmài Xiàn 11 Ding’an  Dìng'ān Xiàn 12 Tunchang  Túnchāng Xiàn Autonomiset piirikunnat 13 Changjiangin liden autonominen piirikunta  Chāngjiāng Lízú Zìzhìxiàn 14 Baishan liden autonominen piirikunta  Báishā Lízú Zìzhìxiàn 15 Qiongzhongin liden ja miaojen autonominen piirikunta  Qióngzhōng Lízú Miáozú Zìzhìxiàn 16 Lingshuin liden autonominen piirikunta  Língshuǐ Lízú Zìzhìxiàn 17 Baotingin liden ja miaojen autonominen piirikunta  Bǎotíng Lízú Miáozú Zìzhìxiàn 18 Ledongin liden autonominen piirikunta  Lèdōng Lízú Zìzhìxiàn

 Väestö 
 Hainanin etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa. Etninen ryhmä  2000  2010 Han-kiinalaiset  6 245 329  7 246 067 Lit  1 172 181  1 262 262 Miaot  61 264  74 482 Zhuangit  50 507  45 909 Hui-kiinalaiset  8 372  10 670 Yaot  6 984  7 302
Hainanin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 8,67 miljoonaa eli 0,65 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Lukujen perusteella maakunta oli Kiinan 28. väkirikkain maakuntatason hallintoalue, yksi pienimmistä. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 8,95 miljoonaa.

 Kulttuuri 
 Hainan-ooppera

 Muuta 
Hainanin sisarmaakunta on Etelä-Korean Jejun saarimaakunta.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

  ja 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit