Nastola

Nastola on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Päijät-Hämeen maakunnassa. Se oli Lahden itäinen rajanaapurikunta. Nastolassa asui  asukasta 31.12.2015, ja sen pinta-ala oli Maanmittauslaitoksen mittausten mukaan  km², josta  km² oli maata ja loput  km² sisävesialueita. Nastolan naapurikuntia olivat Asikkala, Heinola, Hollola, Iitti, Lahti ja Orimattila.

Vapaa-ajan asuntoja Nastolassa on 1 545.
Maantiede
Nastolan maisemaa hallitsevat harjut. Nastolan eteläosan halki kulkee Ensimmäinen Salpausselkä, ja pohjoisessa sen alue ulottuu Toiselle Salpausselälle. Ensimmäinen Salpausselkä madaltuu lännestä tullessaan Villähteen kohdalla kahdeksi matalahkoksi, asutuksen ja viljelysten peittämäksi rinnakkaisselänteeksi. Näistä korkeampi on muodostunut Baltian jääjärven ja matalampi Yoldiameren tasoon. Nastolan kirkonkylän kohdalla selänne kohoaa ja paisuu laajaksi tasalaeksi, joka ulottuu 145 metriä merenpinnan yläpuolelle. Uudenkylän kohdalla harju kapenee jyrkkärinteiseksi valliksi ja madaltuu jälleen itään päin kuljettaessa. Salpausselkien välissä kulkee useita harjumuodostumia likimain kohtisuoraan niitä vastaan. Näistä huomattavin alkaa Kymijärven pohjoispuolelta ja kulkee Heinolan radan suuntaisesti Heinolan puolelle. Tällä harjujaksolla on Nastolan korkein maastonkohta, 177 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Vahteristonmäki.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 5: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 335–341. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1973. .

Nastolan järvialue Salpausselkien välissä kuuluu Kymijoen vesistöön. Järvialueen keskusjärvi on Salajärvi, josta vedet virtaavat Ruuhijärveen ja edelleen Sylvöjärveen, josta alkaa Arrajärveen purkautuva Arrajoki. Arrajärven pohjoisosasta vedet juoksevat Iitin puolelle ja Kymenkäänteen kautta Kymijokeen. Salpausselän eteläpuolelta alkavat joet ja purot virtaavat etelään kohti Suomenlahtea.

 Liikenne 
Nastolaan pääsee rautateitse Lahti-Kouvola-radalla kulkevalla taajamajunalla. Nastolan aseman lisäksi Villähteelle ja Uuteenkylään avattiin uudet asemat vuonna 2010. Arkisin radalla kulkee seitsemän taajamajunavuoroa sekä Lahden että Kouvolan suuntaan. Junamatka Helsinkiin kestää Lahden oikoradan avauduttua 66 minuuttia. Nastola sijaitsee valtatie 12:n varrella, joka kulkee leveäkaistatienä Lahdesta Nastolan Uuteenkylään. Lisäksi Nastolaan kulkee säännöllinen bussiliikenne Lahdesta.

Nastolan luoteiskulman kautta kulkevat valtatiet 4 ja 5 Heinolan kautta Jyväskylän ja Mikkelin suuntiin sekä Lahti–Heinola-rata, jolla on ainoastaan tavarajunaliikennettä.

Etäisyyksiä Nastolasta
Heinola 35 km
 Helsinki 110 km
 Jyväskylä 170 km
 Kouvola 50 km
 Lahti 10 km
Mikkeli 130 km
 Tampere 135 km

 Politiikka 
Nastolan viimeisenä kunnanjohtajana toimi Pauli Syyrakki. Kunnanhallituksen puheenjohtaja oli Reijo Savurinne (sd.) ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimi Reijo Oksanen (kok.).  

Kunnanvaltuuston suurin puolue oli Sosiaalidemokraatit 13 valtuustopaikallaan. Muut valtuustopaikat jakautuivat seuraavasti:
Kokoomus 11, Keskusta 10, Vasemmistoliitto 2, Kristillisdemokraatit 4 ja Perussuomalaiset 3.

 Historiaa 
pienoiskuva|Kartta Lahden kaupungin alueliitoksista. Nastolasta liitettiin Lahteen Ahtialan alue vuonna 1956. Rakokiven eteläpuolisia alueita liitettiin Nastolaan Orimattilasta vuosina 1959, 1979 ja 2016. 1959 Karhusaaren läheinen alue liitettiin Nastolasta Orimattilaan. Nastola yhdistettiin kokonaisuudessaan Lahteen 2016.
Ruuhijärven kylästä on löydetty esihistoriallinen hautapaikka, josta tavatut esineet on ajoitettu vuoden 1200 tienoille. Immilän kylästä on löydetty 1000-luvulta peräisin oleva rahakätkö, jossa oli englantilaisia, saksalaisia ja skandinaavisia rahoja. Nimistöyhtäläisyyksistä päätellen Nastola on saanut pysyviä asukkaita Vanajan seudulta Sydän-Hämeestä, mutta väkeä on tullut myös Hollolasta ja Asikkalasta.

Vuonna 1478 Nastola oli osa Uudenkylän laajaa hallintopitäjää, mutta seuraavalla vuosisadalla se kuului Asikkalan hallintopitäjän Ruuhijärven ja Urajärven neljänneksiin; jälkimmäiseen kuuluivat Vanajan ja Pyhäntaan kylät. Vuonna 1571 Nastolassa oli 81 taloa. Suurina nälkävuosina 1696–1697 Nastolassa kuoli 438 asukasta.

Nastola muodostettiin Hollolan kappeliseurakunnaksi vuonna 1555 ja siitä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1860. Nastolan kirkko on rakennettu Matti Åkergrenin johdolla vuosina 1802–1804 ja se uusittiin arkkitehti Alfred Cavénin piirustusten mukaan vuonna 1891. Sen edeltäjä, Nastolan ensimmäinen, vuonna 1660 rakennettu ja tulipalossa tuhoutunut kirkko sijaitsi hautausmaan sankarihauta-alueen kohdalla. Kellotapuli siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1803. 

Nastola on ollut tunnettu monista kartanoistaan. Kuuluisin niistä on Seestan kartano, joka kuului 1600-luvulla muun muassa von Essenin suvulle. Avioliiton kautta sen omistajaksi tuli vuonna 1782 eversti Göran Magnus Sprengtporten. Hänen jouduttuaan lähtemään maanpakoon kartano myytiin huutokaupalla vuonna 1791, jolloin sen osti kenraali Carl Gustaf Ehrnrooth. Siitä lähtien kartanon on omistanut Ehrnroothin suku, ja kartanossa syntyneitä suvun jäseniä ovat olleet muiden muassa ministerivaltiosihteeri Johan Casimir Ehrnrooth, kirjailija ja naisasianainen Adelaide Ehrnrooth ja poliitikko Georg C. Ehrnrooth. Arrajoen kartanon omisti 1700-luvun lopulla Göran Magnus Sprengtportenin lanko, kapteeni Lars Reinhold Glansenstierna, joka osallistui Anjalan liiton vallankumouksellisiin hankkeisiin ja joutui Sprengtportenin tavoin pakenemaan maasta. Myöhemmin Arrajoen kartano on kuulunut muun muassa Wreden suvulle. 

Kansalaissodan aikana huhtikuussa 1918 Loviisasta pohjoiseen edennyt saksalainen osasto Brandenstein katkaisi Pietarin radan Uudenkylän kohdalla. Tästä seuranneissa ankarissa taisteluissa saksalaisten täytyi joksikin aikaa luopua asemistaan punaisten pyrkiessä vahvoin voimin murtautumaan itää kohti. Saksalaisia kaatui 19 ja haavoittui 140, ja kaatuneiden saksalaisten muistomerkki on Uudenkylän rautatieasemalla.

Pajulahden urheiluopisto syntyi Työväen Urheiluliiton naisten aloitteesta, kun liiton kesäkursseja varten ostettiin vuonna 1929 Pajulahden huvila. Vähitellen Pajulahdessa alettiin järjestämään urheiluleirejä myös miehille, etenkin vuodesta 1937 lähtien, jolloin valmistui voimisteluhalli sisäharjoituksia varten. Uusi opistorakennus valmistui vuonna 1949. 

Nastolassa sijaitsi jatkosodan aikana suuri neuvostoliittolaisia sotavankeja varten varattu vankileiri (Sotavankien järjestelyleiri 1). Leirin paikalla on vuonna 1987 paljastettu muistomerkki.

Tarmokkaan teollistamispolitiikkansa ansiosta Nastolasta muodostui sotien jälkeen huomattava teollisuuspaikkakunta. Kuvaavaa oli, että vuosien 1960 ja 1970 välillä teollisuuden työpaikkojen määrä lisääntyi Nastolassa liki 2 000:lla. Suurin osa teollisuuslaitoksista sijoittui Nastolan kirkonkylän ja Villähteen välille valtatie 12:n ja rautatien varteen. Villähteellä toimi vuodesta 1945 lähtien Lahden Autokori Oy, joka valmisti alkuaikoinaan linja-, kirjasto- ja myymäläautojen koreja sekä kuorma-autojen ohjaamoja, mutta keskittyi 1970-luvulta lähtien linja-autoihin. Lahden Autokorin Villähteen tehdas suljettiin vuonna 2013. Suuria työnantajia ovat olleet muiden muassa Upo Oy:n muovituotetehdas, vaatevalmistaja Luhta, Kuivamaito Oy ja monet huonekalutehtaat.

Nastolan Uudenkylän ja Orimattilan Kuivannon alueilla sijainneella puolustusvoimien Asevarikko 2:lla sattui 14. elokuuta 1965 räjähdysonnettomuus, jossa sai surmansa neljä ja loukkaantui 69 ihmistä. Räjähdys tuhosi ja vaurioitti rakennuksia ja kaatoi metsää laajalla alueella.

 Kuntaliitos 
Nastolan kunnanvaltuusto päätti kokouksessaan 26. tammikuuta 2015 äänin 22-21 kuntaliitoksesta Lahden kanssa. Yhdistyminen tapahtui virallisesti vuoden 2016 alussa.

Seurakunnat

Nastolassa toimivat mm.
Nastolan seurakunta
Nastolan helluntaiseurakunta

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

Kylät ja kulmakunnat
Nastolassa on 12 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):

 Ahtiala
 Arrajoki
 Immilä
 Koiskala
 Kuivanto
 Lankila

 Nastola
 Pyhäntaka
 Ruuhijärvi
 Uusikylä
 Vanaja
 Villähde

Kulmakuntia Nastolassa ovat Kirkonkylä, Rakokivi, Seesta- Luhtaanmaa, Järvinen ja Tapiola.

Kouluja
Kukkasen koulu 
Männistön koulu, lakkautettu 2017
Kirkonkylän koulu
Rakokiven koulu 
Erstan koulu 
Villähteen koulu
Tapiolan koulu
Ruuhijärven koulu, lakkautettu
Uudenkylän koulu, lakkautettu 2018
Kanervan koulu, lakkautettu 2016
Kivijärven koulu
Nastopoli -instituutti

Nähtävyyksiä
 Immilän mylly
 Taidekeskus Taarasti
 Matinpalo-museo
 Nastolan kotiseutumuseo
 Liikuntakeskus Pajulahti
 Erstan kartanon makasiini
 Nastolan kirkko
 Salpausselän parantola
 Kaivolan perinnetila
 Ristimäen kalmisto
 Harakkamäen kalmisto
 Skinnarin kalmisto ja asuinpaikka
 Leikkolan uhrikalliot 
 Salajärven Linnakallio
 Linnaistensuon luonnonsuojelualue

 Kuuluisia nastolalaisia 
Pepe Ahlqvist, muusikko
Charme Asserdal, hevonen
Valtteri Bottas, autourheilija
Adelaide Ehrnrooth, kirjailija ja naisasianainen
Johan Casimir Ehrnrooth, ministerivaltiosihteeri
Pertti Jarla, Fingerpori-sarjakuvan piirtäjä
Ilpo Kaikkonen, Laulaja (Idols)
Jalmari Kara, jääkärikapteeni
Arto Kytöhonka, kirjailija ja kustantaja
Henri Laurila, jääkiekkoilija
Lauri Lemettinen, teollisuusneuvos
Veli-Matti Lindström, mäkihyppääjä
Miina Maasola, näyttelijä
Antero Mertaranta, toimittaja
Jukka Nousiainen, muusikko
Olli Oikarinen, muusikko ja televisiojuontaja
Aki Samuli, laulaja, vuoden 2015 tangokuningas
Tuomas Saukkonen, muusikko
Göran Magnus Sprengtporten, eversti, kenraalikuvernööri
Tuukka Temonen, muusikko, ohjaaja
Pasi Viheraho, radiotoimittaja ja videobloggaaja
Carl Henrik Wrede, kuvanveistäjä

 Entisen talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet 
Tuomas Seppälä, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1789, Ahtiala
Henrik Falk, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1680, 1682, 1686 ja 1689, Suomen komission jäsen, Villähde
Heikki Erkinpoika Frostman, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1678, Uusikylä
Juhana Martinpoika, 1617, Villähde

Kartanot
Arrajoen kartano
Erstan kartano
Koiskalan kartano (nyk. Lahden kaupungin alueella)
Orrilan kartano
Seestan kartano
Toivonojan kartano
Uudenkylän kartano

 Kulttuuri 
 Murre 
Nastolan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Nastolan murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Hollolan ryhmään. 

 Vuosittaiset tapahtumat 
 Rautalankafestarit kesäkuun viimeisenä lauantaina Taidekeskus Taarastissa
 Nastolan syysmarkkinat syyskuun ensimmäisenä sunnuntaina
 Ruuhijärvi Rockabilly -festivaalit Ruuhijärvellä

 Ruokakulttuuri 
Nastolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla 
suolalahna, munajuusto, sekarieska, alatoopi, rosolli, uunipaisti, uuniperunat, uunipuuro ja veskunasoppa eli luumukiisseli.

 Virkistys 
Nastolan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Nastolan alueen luontoreittejä ovat muun muassa Salpausselän ladut, Linnaistensuon luontopolku, Lapakiston retkeilyreitistö, yhdysreitit Viilähteen ja Pajulahden suunnasta, yhdysreitit Ahtialan suunnasta, Mustajärven polku, Sammaliston polku, Kalliojärven polku ja Ahvenlamminpolku, Pitkäjärvenpolku, Nastolan metsäpolku sekä Sammalsillan luontopolku.

 Katso myös 
 Luettelo Lahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Kirjallisuutta
Mäkelä, Anneli: Nastolan historia I. Nastolan kunta 1979. 
Mäkelä, Anneli: Nastolan historia II. Nastolan kunta 1982. 
Mäkelä, Anneli: Nastolan historia III. Nastolan kunta 1991. 
Eerola, Ville: Nastolan historia IV. Nastolalaisten ja Nastolaan muualta tulleiden elämä 1939–2015. SKS 2020. 

Aiheesta muualla

Nastolan kunta
Nastolan kunnan kuntakeskustelu 
Tilastokeskus – Nastolan avainluvut
Suomen Sukututkimusseura: Tietoja seurakunnista

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit