Kortesjärvi

Kortesjärvi on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Pohjanmaahan kuuluvassa Järviseudun seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Sen asukasluku oli  ihmistä ja pinta-ala  km², josta  km² vesistöjä (31.12.2008). Kunta lakkasi olemasta, kun se yhdistyi Alahärmän, Kauhavan ja Ylihärmän kanssa uudeksi Kauhavan kaupungiksi vuonna 2009. Kortesjärven naapurikunnat ennen lakkauttamista olivat Alahärmä, Evijärvi, Kauhava, Lappajärvi, Pedersören kunta ja Uusikaarlepyy. Entisiä naapurikuntia olivat myös Uuteenkaarlepyyhyn liitetty Jepua ja silloiseen Pietarsaaren maalaiskuntaan liitetty Purmo.

Kortesjärven alue on tunnettu erityisesti Pohjanmaan jääkäripitäjänä. Kortesjärveltä lähteneiden jääkärien määrä oli asukaslukuun suhteutettuna Suomen suurin. Jääkäriliikkeen historiaa esittelee Suomen Jääkärimuseo. Kortesjärven alue edustaa Etelä-Pohjanmaan alavaa järviseutua. Loivien kumpareiden väliin jää matalia järviä ja laajoja soita. Hiesupitoinen maaperä on soveltunut hyvin perunoiden viljelyyn.

Kortesjärvellä sijaitsee myös Kortesjärvi-niminen järvi Ylikylän kylässä.

 Nimen alkuperä 
Kortesjärvestä on käytetty nimitystä Markki.Rikkinen & Sihvo 1986, s. 107

 Historia 
 Esihistoria ja asutuksen syntyminen 
Kortesjärveltä on löydetty runsaasti kivikautista esineistöä. Runsaiten löytöjä on tehty kirkonkylän alueelta Hietalan ja Tuomaalan mäeltä. Löydöt sijoittuvat kampakeraamisen kulttuurin loppupuolelle. Vasarakirvesajan löytöjä on useita, sen sijaan pronssi- ja rautakautisia löytöjä on niukasti. Lappalaisasutukseen viittaavaa nimistöä ovat mm. Lappisenjärvi ja Porolampi.

Uuden ajan asutus saapui Kortesjärvelle kolmelta suunnalta. Purmojärvellä paikannimistö ja murre viittaavat Lappajärveltä tulleeseen savolais- ja hämäläisasutukseen. Kunnan länsi- ja eteläosassa on vanhan Kyrönmaan asutusta pohjalaismurteineen. Savolais- ja pohjalaismurteiden raja kulkee kirkonkylän itäreunalla "Nuottimäen prunnilla".

Kolmas asutuksen leviämissuunta on rannikkoseudulta tullut ruotsalaisasutus. Kortesjärven alueella on runsaasti ruotsinkielistä paikannimistöä.

 Itsenäistymiskehitys 
Kortesjärveltä oli kiinteät kauppayhteydet Uuteenkaarlepyyhyn ja Pietarsaareen 1700-luvulla. Kortesjärveltä on löytynyt vajaa 200 tervahautaa merkkinä ajan pienteollisuudesta.

Kortesjärvi erosi vuonna 1789 Lappajärven emäseurakunnasta omaksi kappeliseurakunnakseen. Kolme vuotta myöhemmin seurakunta sai oman kirkon, jonka rakensi Jakob Rijf.

Suomen itsenäistymisessä kortesjärvisillä on ollut merkittävä osuus. Kortesjärveltä lähti Saksaan 39 nuorta miestä saamaan sotilaskoulutusta ja asukaslukuun nähden jääkärien lukumäärä oli suurin koko Suomessa. Jääkärien muistoksi Kortesjärven museossa on oma jääkäriosasto.

 Kylät 
vasen|pienoiskuva|228x228px|Kartta nykyisen Kauhavan alueen kuntaliitoksista. Kortesjärveen liitettiin Salon, Ylikosken ja Porkholman kylät vuonna 1949.
Fräntilä, Isomäki, Iso-Pellinen, Kielinen, Kortesjärvi, Kukkola, Lappinen, Laukkonen, Manninen, Nuottimäki, Pellinen, Pirttinen, Porkholma, Purmojärvi, Rantala, Saarijärvi, Salo, Tyynismaa, Ylikoski, Ylikylä.

 Kulttuuri 
 Murre 
Kortesjärven alueella puhutun kielen perustana on savolaismurre, joka kuuluu niin kutsuttuun savolaiskiilan murreryhmään. Kortesjärvellä puhuttua murretta kutsutaan Järviseudun murteeksi.

Järviseudun murteessa on tietenkin runsaasti läntisiä ja itäisiä murrepiirteitä. Murteella on kuitenkin selvästi itäinen pohja. Selvimmin havaittava itämurteisuus ovat yleiskielen d:n vastineet. Pohjalaisvaikutus on puolestaan vaimentanut leimallisimmat savolaisuudet, kuten savolaiset vokaali-ilmiöt. Myös ruotsalaisasutus on jättänyt vaiktutteita Järviseudun murteeseen.

 Jääkäripitäjä 
Kortesjärvi kutsui itseään jääkäripitäjäksi, koska sieltä lähti suhteessa väestöön kaikkein eniten vapaaehtoisia jääkäreiksi koulutettavaksi keisarilliseen Saksaan. Tästä syystä Kortesjärven vaakunassa oli – ja Kauhavan vaakunassa on – mantovanristi. Suomen Jääkärimuseo sijaitsee Kauhavan kaupungin Kortesjärven palvelutoimiston alakerrassa, jossa on jääkäreistä, lähinnä etappimiesten näkökulmasta kertova näyttely ja esineistöä.

Vuosittain on kaksi ehdotonta kohokohtaa jääkäriperinteen merkeissä. Toinen on helmikuussa pidettävä Finnentag Hohenlockstedtissa ja toinen on syksyisin Kortesjärvellä pidettävä jääkäriseminaari Jääkäriseminaari KortesjärvelläViitattu 21.9.2023 .

 Liikunta ja urheilu 

Kortesjärveläisiä urheiluseuroja

 Kortesjärven Järvi-Veikot
 Kortesjärven Mimmit

Ruokakulttuuri
Kortesjärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla rokkavelli eli klimppivelli.

 Tunnettuja kortesjärveläisiä 
 Gustaf Martin von Essen (1883–1954), lääkäri, professorin arvonimi
 Aleksi Hakala (1886–1959), kansanedustaja (Maalaisliitto), kunnallisneuvos
 Matti Haudanmaa (1858–1936), kansanpelimanni
 Toivo Loukola (1902–1984), 3 000 metrin estejuoksun olympiavoittaja
 Niilo Mäki (1934–2007), maanviljelijä ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, maanviljelysneuvos
 Riina Nevamäki (s. 1975), entinen pääministerin erityisavustaja ja lobbari
 Heikki Saari (1955–2018), toimittaja, tietokirjailija
 Sinikka Salo (s. 1948), ekonomisti ja pankinjohtaja

 Ystävyyskunnat 
  Mustjala 
  Södra Vi 

 Lähteet 

 Järviseudun Sanomat

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

*