Kantoninkiina

Kantoninkiina (, kirjaimellisesti ”Yue-kieli”) on siniittinen kieli, jota puhutaan enimmäkseen kaakkoisessa Manner-Kiinassa, Hongkongissa, Macaossa, kiinalaisten vähemmistöjen keskuudessa Kaakkois-Aasiassa ja monien kantoninperäisten ulkokiinalaisten keskuudessa. Kielen nimi tulee Kantonista, joka on Guangdongin maakunnan pääkaupunki.

 Puhujamäärät ja status 
Hongkongin ja Macaon peruslakien mukaan toinen virallinen kieli on "kiina". Vaikka asiaa ei tätä enempää tarkenneta, kantoninkiina on de facto virallinen kieli molemmilla erityishallintoalueilla.

Eri alueilla puhutaan erilaisia kantonin murteita, jotka jakautuvat seitsemään pääryhmään. Merkittävin on Kantonin murre, jota tarkoitetaan useimmiten kantoninkiinasta puhuttaessa. Kantonin murre on lingua franca sekä Guangdongin maakunnassa että ulkomaalaisessa kantonilaisessa ympäristössä, ja sitä puhuu 70 miljoonaa ihmistä. Murretta puhutaan myös Hongkongissa, joka on Etelä-Kiinan alueen taloudellinen ja kulttuurinen pääkaupunki. Kantonin murteen lisäksi Taishanin murre, yksi sei yap- eli siyi -murteista, pysyy elinvoimaisena. Muut kantonin murteet ovat kuolleet tai kuolemassa.

Yhteensä kantoninkiinaa, joka on laskennallisesti maailman 23. puhutuin kieli, puhuu maailmassa noin 73,5 miljoonaa ihmistä, joista noin 60 miljoonaa asuu Guangdongin maakunnassa, Hongkongissa tai Macaossa. Popularisoitunut kantoninkielinen media (huomattavimpina Hongkongin elokuvat, televisiosarjat ja cantopop), eristäytyneisyys ja kantoninkiinankielisten merkittävä asema talouselämässä lupailevat kielelle omaa elämäänsä. Useimmat wuxia-elokuvat Guangdongista on alun perin kuvattu kantoninkiinaksi ja sen jälkeen dubattu mandariinikiinaan, englantiin tai molempiin. Kantoninkiina on merkittävä kieli länsimaissa ja Kaakkois-Aasiassa asuvien kiinalaisten keskuudessa, sillä 1950-luvulle saakka suurin osa kiinalaisista maahanmuuttajista oli nimenomaan kantoninkielisiä.

 Taustaa 

Suurin siniittinen kieli on mandariinikiina, ja joskus kantoninkiina ja lähes kaikki muut siniittiset kielet lasketaan sen murteiksi. Tämä johtunee kahdesta seikasta:

 Kielen ja murteen ero on pääosin poliittinen päätös, ja näiden kielten puhujilla ei ole itsenäistä valtiota.
 Kirjoitusjärjestelmä on pitkälti sama kuin mandariinikiinassa, ja koska merkit osoittavat merkityksen eivätkä juurikaan lausumista, näiden kielten puhujat ymmärtävät jotenkuten toistensa kirjoitusta. Esimerkiksi kantonin ja mandariinin lausuminen poikkeaa kuitenkin toisistaan niin paljon, ettei toisen kielen puhuja ymmärrä juuri sanaakaan toisen puheesta. Tosin kielioppi on melko samantapainen, vaikka sekin poikkeaa jonkin verran kielten/murteiden välillä. Kantoninkiinassa on jonkin verran omaa sanastoa, jota ei voida kirjoittaa ”yleiskiinalaisin” merkein. Näille sanoille on kantonissa omat kirjoitusmerkkinsä, mutta virallisessa tekstissä niiden käyttöä pyritään usein välttämään. Kantoninkiinassa on myös säilynyt monia sellaisia sanontoja, jotka mandariinikiinassa ovat hävinneet normaalista kielenkäytöstä.

Koska kantoninkiinan puhujat ovat olleet enemmän tekemisissä eurooppalaisten kielten puhujien kanssa, kantoninkiina sisältää selvästi enemmän lainasanoja kuin mandariinikiina. Muutamia lainasanoja on kantonin kautta kulkeutunut mandariinikiinaan saakka.

 Äänteet 
Kantoninkiina on vanhakantaisempaa verrattuna muihin suuriin siniittisiin kieliin, sillä kantoninkiinassa sanaloppuiset klusiilit ovat säilyneet sekä tooneja on edelleen kuusi. Mandariinikiinassa tooneja on vähemmän ja kaikki vanhasta kiinasta peräisin olevat sanaloppuiset klusiilit eivät ole säilyneet.

 Alukkeet 

Alukkeet ovat tavujen alkukonsonantteja. Seuraavassa taulukossa esitetään kantoninkiinan alukkeet foneettisin merkein.

LabiaaliKoronaaliSibilanttiPalataaliVelaariLabiovelaariGlottaaliAspiroimaton klusiiliptts kkʷ(ʔ)Aspiroitu klusiilipʰtʰtsʰ kʰkʷʰ Nasaalimn  ŋ  Frikatiivif s   hApproksimantti l j w 

Alukkeista  ääntyy usein , ja  jää usein ääntämättä. Koronaalien artikulaatiopaikka vaihtelee dentaalisen ja alveolaarisen välillä; klusiilit  ovat yleensä dentaalisia, kun taas affrikaatat ja sibilantit  ovat alveolaarisia, ja ennen suppeita etuvokaaleja  palatalisoituneita. Affrikaatat  saattavat palatalisoitua myös ennen vokaaleja .

 Lopukkeet 

Lopukkeet päättävät tavun. Kantoninkiinan tapauksessa ne koostuvat vokaalista ja mahdollisesta loppukonsonantista.

/aː//ɐ//ɛː//e//ɔː//o//œː//ɵ//iː//uː//yː/ Øaː ɛː ɔː œː iːuːyː -i / -yaːiɐi eiɔːy  ɵy uːy  -uaːuɐuɛːu¹  ou  iːu   -maːmɐmɛːm¹     iːm   -naːnɐnɛːn¹ ɔːn  ɵniːnuːnyːn -ŋaːŋɐŋɛːŋeŋɔːŋoŋœːŋ     -paːpɐpɛːp¹     iːp   -taːtɐtɛːt¹ ɔːt œːt¹ɵtiːtuːtyːt -kaːkɐkɛːkekɔːkokœːk    

Yksinään tavun muodostavat syllabiset nasaalit . Lopukkeet  esiintyvät vain arkisessa puheessa. Ne puuttuvat joistakin latinisointijärjestelmistä.

 Toonit 
Kantoninkiina on tonaalinen kieli. Tooneja on Hongkongin ja Macaon murteessa kuusi ja Kantonin murteessa seitsemän; korkea tasainen ja korkea nouseva tooni ovat Hongkongissa ja Macaossa langenneet yhteen. Perinteisesti ja diakronisesti pidäkkeisten eli klusiileihin  loppuvien tavujen kolmea mahdollista toonia pidetään omina tooneinaan; synkronisesti ne ovat käytännössä kuitenkin samoja kuin avointen tavujen tasaiset toonit.

Tavun tyyppiAvoimet tavutPidäkkeiset tavutNimipimeä tasainen()pimeä nouseva()pimeä lähtevä()kirkas tasainen()kirkas nouseva()kirkas lähtevä()ylempi pimeä tuleva()alempi pimeä tuleva()kirkas tuleva() Kuvauskorkea tasainen,korkea laskevakeskeltä nousevakeskinen tasainenmatala laskeva,hyvin matala tasainenmatala laskevamatala tasainenkorkea tasainenkeskinen tasainenmatala tasainen Numero1234567 (tai 1)8 (tai 3)9 (tai 6) Esimerkki IPA-toonimerkki ,      ,           IPA-toonitarke ,      ,           Yalen toonitarkesī, sìsísisìhsíhsihsīkseksihk

 Kirjoitusjärjestelmä 

Kantoninkiinaa kirjoitetaan kiinalaisella kirjoituksella, perinteisillä merkeillä, paitsi Manner-Kiinassa, jossa sitä kirjoitetaan yksinkertaistetuilla merkeillä. Katoninkiinalainen kirjallisuus sai alkunsa 1600-luvulla. Raamattu käännettiin ensimmäisen kerran kokonaisuudessaan kantoninkiinaksi vuonna 1894. 

 Latinisointi 

Kantoninkiinalle on useita latinisointitapoja latinalaisille aakkosille. Niistä yleisimmin tavattavia ovat nykyään Yalen latinisointi, Hongkongin opetusviraston hyväksymä kantoninkiinan pinyin ja Hongkongin kielitieteellisen seuran kehittämä Jyutping. Suurin osa kantoninkiinan puhujista ei ole kuitenkaan perillä yhdestäkään säännönmukaisesta latinisointimenetelmästä, koska ne eivät kuulu opetusohjelmaan Hongkongissa tai Guangdongissa.

 Sanasto 
Lukusanat 1–10 kantoninkiinaksi (Hongkongin murre):
12345678910jat1ji6saam1sei3ng5luk6cat1baat3gau2sap6

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Kantoninkiinan sanakirjoja tai tietokantoja puhutusta kantonista 
 CantoDict: Kantoni-englanti sanakirja
 Hongkongin kiinalainen yliopisto: kiinalaiset merkit
 Puhuva kantonilainen sanakirja
 Muita 
 Learn Cantonese: Perussanasto ja fonetiikka
 粵語拼盤 : Foneettinen järjestelmä
 Sheikin kantonifoorumi: Englantia puhuville kantonia opetteleville tarkoitettu foorumi
 Kantoni Ethnologuessa
 Romanisaatio

Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
*