Hausjärvi

Hausjärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. 

Hausjärven naapurikunnat ovat Hollola, Hyvinkää, Hämeenlinna, Janakkala, Kärkölä, Mäntsälä ja Riihimäki. 

 Kunnan nimi ja vaakuna 
Hausjärven nimen alku haus viittaa majavasta saatavaan hauste-lääkeaineeseen. Suomessa sukupuuttoon metsästetyn euroopanmajavan sukurauhasten väkevätuoksuinen erite auttoi perimätietojen mukaan esimerkiksi kihtiin, riisitautiin, hammassärkyyn, verisuonitauteihin, joihinkin myrkytystiloihin ja hermostuneisuuteen. Majavanhaustetta kuivatettiin savussa ja myytiin apteekeissa. Lääkkestä löytyy maininta vuonna 1440 kirjoitetusta Naantalin luostarin lääke- ja yrttikirjasta. Majavia pyydystettiin myös niiden turkin ja lihan vuoksi. 

Myös Hausjärvellä sijaitseva Turkhauta (aiemmin Hausteturku) sai nimensä hausteesta.

Hausjärven vaakunan risteävät viivat kuvaavat kunnan hyviä liikenneyhteyksiä, teitä ja rautateitä. Vaakunan kuusisakarainen tähti on peräisin Erkylän kartanossa asuneen Munck-suvun vaakunasta.

 Historia 
Hausjärven alueella on ollut asutusta tuhansia vuosia. Hausjärvi kuuluu Salpausselän alueeseen, jolla on ollut asutusta jo kampakeraamisella kaudella.

 1500–1899 

Vuonna 1571 Hausjärven alueella kerrotaan olleen 15 kylää, joissa oli yhteensä 69 taloa. 

Janakkalan seurakunnasta erotettiin vuonna 1611 Hausjärven pitäjä. Pitäjän ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1661.

Suurina nälkävuosina 1696–1697 pitäjässä kuoli yli 430 asukasta.Tarmio, Hannu; Papunen, Pentti ja Korpela, Kalevi (toim.): Suomenmaa 1: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 298–303. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1967.

Hausjärven seurakunta itsenäistyi vuonna 1855. Seuraavana vuonna Erkylän kartanoon perustettiin yksityinen koulu. Eskon koulu oli Suomen ensimmäinen kansakoulu, joka perustettiin noin kymmenen vuotta ennenkuin kansakoululaitos perustettiin. 1850-luvun loppupuolella alettiin Hausjärven alueella rakentaa Helsingin–Hämeenlinnan rautatietä.

Hausjärven ensimmäinen kunnallinen kansakoulu avattiin kirkonkylässä vuonna 1865. Hausjärven kunta perustettiin vuonna 1868. Vuosikymmenen lopulla alettiin rakentaa Riihimäki–Pietari-rataa. Hausjärvelle ilmeisesti majavien luomien patojen ansiosta syntynyt vesialue kuivatettiin ratatyön vuoksi. Siitä muistuttaa vain Hausjoki, joka virtaa Hikiältä Puujokeen.

 1900– 
Hyvinkään seurakunta muodostettiin osista Hausjärven ja Nurmijärven seurakuntia vuonna 1917. Vuonna 1918 osa Hausjärvestä liitettiin nykyiseen Hyvinkään kaupunkiin.

Riihimäen kauppala ja seurakunta erotettiin Hausjärvestä vuonna 1922. Vuonna 1922 osasta kunnasta syntyi Riihimäen kaupunki.

Hausjärven kotiseutumuseo perustettiin 1950-luvun alussa.

Hämeenlinnan Maanmittaustoimiston mukaan vuonna 1988 Hausjärvellä oli 23 kylää: Erkylä, Hamina, Hausjärvi, Hikiä, Kara, Karhi, Kilpiälä, Kiipula, Kuru, Lavinto, Maitoinen, Oitti, Puujaa, Rastila, Rutajärvi,  Ryttylä, Selänoja, Syvänoja, Tarinmaa, Torhola, Turenki, Turkhauta ja  Vantaa. Näistä Kilpiälä oli yksinäistalo ja Janakkalaan kuuluvan Kiipulan niittymaita oli Hausjärven puolella. Myös Janakkalan kirkonkylän Tarinmaan niittyjä oli Hausjärven puolella. 

Vuonna 1993 Hausjärven 360 neliökilometrillä asui yli 8000 ihmistä. Kunnassa oli yli 300 yritystä, joista suurin yritys oli Urepal Oy:n elementtitehdas.

Vuonna 2010 Hausjärveen liitettiin Hämeenlinnaan kuulunut kylä nimeltään Mommila-Hietonen, jossa oli 200 asukasta.

 Maantiede 
 Luonto 
Hausjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistön etelärajalla olevalla vedenjakajalla ja kunnan halki kulkee Salpausselkä. Pitäjälle nimensä antanut Hausjärvi on kuivattuhttps://www.hs.fi/suomi/art-2000003071874.html. Lammin rajalla sijaitseva Mommilanjärvi laskee Puujokea myöten Janakkalan puolelle Kernaalanjärveen ja sieltä edelleen Vanajaveteen. Lähellä kunnan lounaiskulmaa sijaitsee Erkylänjärvi, josta saa alkunsa Suomenlahteen laskeva Vantaanjoki. Hausjärven kaakkoiskulmasta lähtevät taas Mäntsälänjoen latvapurot. Hausjärven korkein maastonkohta on kunnan länsirajalla sijaitseva Hatlamminmäki (170 m mpy.).

Hausjärven alueen luontoreittejä ovat muun muassa Mommilanjärven–Puujoen melontareitti sekä Teuronjoen melontareitti.

 Kylät ja kulmakunnat 
Vuonna 2025 Hausjärven osiksi laskettiin: 

Antinsaari
Apilisto
Halkomäki
Haminankylä
Hausjärven kirkonkylä
Hautalankulma
Hietoinen 
Hikiä
Kaidanpää
Kallio
Karhi
Kekomäki 
Kilpelänkulma 
Kirkkomäki 
Kokroona
Kuru
Kuuloja 
Kyläinväli 
Latvakylä
Lavinto 
Leppäsenoja  
Maitoinen
Metsäkorpi
Metsäkulma
Mommila
Monni
Mustamännistö 
Nyry 
Oitin Metsäkulma
Oitti
Pikkukylä
Perä-Kerkkola
Peuranpää
Puujaa
Ridasjärvi
Rutajärvi
Ryttylä
Rämpsänkulma
Saaristonkulma 
Sahankylä
Selkäinmäki 
Selänoja
Silakkamäki
Suonsaari
Suontaustankulma  
Syvänoja
Torhola
Turkhauta
Töytynmäki
Umpistenmaa
Urponkulma
Vantaa
Varuntee 
Ylentola

 Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt 
Hausjärven valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat:
Erkylän kartano
Lavinnon kylä
Oitin rautatieasema

 Hallinto 
Hausjärven kunnanjohtaja on Pekka Määttänen 1. marraskuuta 2016 alkaen. Häntä edelsi tehtävässä Aleksi Heikkilä (2015–2016).

 Väestö 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Taajamat 
Vuoden 2023 lopussa Hausjärvellä oli 7 998 asukasta, joista 5 181 asui taajamissa, 2 737 haja-asutusalueilla ja 80:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hausjärven taajama-aste on 65,4 %.
 Hausjärven taajamaväestö jakautui viiden eri taajaman kesken seuraavasti:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2023) 1  Oitti 1 874 2  Ryttylä 1 557 3  Hikiä 999 4  Hyvinkään keskustaajama* 731 5  Riihimäen keskustaajama* 20

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hausjärven kirkonkylä on tilastollisessa taajamaluokituksessa osa Hikiän taajamaa. Hyvinkään keskustaajama ulottuu pääosin Hyvinkään kaupungin ja Riihimäen keskustaajama Riihimäen kaupungin alueelle. Monni on kasvanut yhteen Hyvinkään keskustaajaman kanssa.

 Talous 
Vuonna 2024 Hausjärven suurimpia työnantajia olivat Sinituote, HTM Yhtiöt, Tuulenpesäkoti, Iconsteel ja Lundia. Liikevaihdoltaan suurimpia yrityksiä olivat HTM Yhtiöt, Sinituote, Metsi, Benders Suomi ja Rakennusliike Koivu.

 Liikenne 
pienoiskuva|oikea|Syksyistä Hausjärven keskustaa.
Hausjärven kautta kulkevat Helsinki–Hämeenlinna- eli päärata sekä Riihimäki–Lahti-rata, kantatie 54 Riihimäki–Lahti sekä Hämeenlinna–Helsinki-, Hämeenlinna–Porvoo-, Tervakoski–Turkhauta- ja Oitti–Lammi-maantiet. Aikaisemmin Hausjärven kautta kulkivat valtatie 4 Helsingistä Jyväskylään ja kantatie 55 Porvoosta Hämeenlinnaan. Kunnan alueella on neljä rautatieasemaa: Hikiän, Mommilan, Oitin ja Ryttylän asemat. Näistä Ryttylä on Hämeenlinnaan menevän radan varrella, muut Lahteen menevän radan varrella. Eniten junia kulkee Oittiin, arkisin 18 vuoroa suuntaansa.

 Palvelut 
Hausjärvellä toimii neljä peruskoulua: Hausjärven yhtenäiskoulu, Eskon koulu, Monnin koulu ja Ryttylän koulu. Kunnassa toimii myös Hausjärven kansalaisopisto.

Kunnan sosiaali- ja terveyspalveluista vastaa Kanta-Hämeen hyvinvointialue OmaHäme. Lisäksi se vastaa myös pelastustoimesta ja ensihoidon palveluista.

 Kulttuuri 

 Museoita ja näyttelyitä 
Hausjärven kotiseutumuseo
Kotiseututalo Koskela

 Nähtävyyksiä 
Hausjärven puukirkko on rakennettu vuonna 1789 Hausjärven kirkonkylään. Kirkko peruskorjattiin vuosina 2010–2011. Kirkonkylän hautausmaalla sijaitsevat Hausjärven talvi- ja jatkosodan sotilashaudat, joissa lepää yhteensä 126 hausjärveläistä. Hautausmaalla oleva siunauskappeli on valmistunut vuonna 1955. Hausjärven seurakunnalla on myös Ryttylän ja Mommilan kirkot. Lähellä Mommilan kirkkoa on Mommilan kartanon omistajan, vuonna 1917 murhatun maanviljelysneuvos Alfred Kordelinin muistomerkki.

 Tunnettuja hausjärveläisiä 

 Juhani Aho, kirjailija ja toimittaja 
 Pentti T. Ahola, merikapteeni, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Irma Airisto, runoilija ja näytelmäkirjailija
 Terttu Arajärvi, psykiatri ja professori
 Aksel August Granfelt, kansansivistys- ja raittiusmies
 Axel Fredrik Granfelt, teologian professori
Saima Harmaja, runoilija 
 Sirkka Hämäläinen, pankinjohtaja
 Leo Jokela, näyttelijä
 Ensio Jouko, näyttelijä-ohjaaja
 Kalle Kajander, kirjailija
 Kauko Kartano, kauppaneuvos
 Ida Korander, oopperalaulaja
 Erik Koskenmaa, ministeri
 Veikko Kumpulainen, teollisuusneuvos
 Merja Kuusisto, poliitikko
 Anton Hjalmar Leppälä, peilitehtalija, teollisuusneuvos
 Kaisa Liski, kiinteistövälittäjä
 Oskari Mantere, pääjohtaja, poliitikko
Tapio Mattila, järjestövaikuttaja ja -johtaja, maanviljelysneuvos
 Arto Ojala, työmarkkinajohtaja
 Lambert Petterson, arkkitehti
 Raimo Piipponen, iskelmälaulaja
 Ensio Rislakki, toimittaja ja kirjailija
 Viljo Saraja, kirjailija ja opettaja
 Aino Sibelius, Jean Sibeliuksen puoliso ja Ainolan emäntä
 Anja Vammelvuo, runoilija ja prosaisti
 Eino Viding, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
 Paavo A. Viding, pääjohtaja, ministeri ja vuorineuvos, Eino Vidingin veli
Lauri Viita, runoilija ja kirjailija 
 Lars Wilhelm Åberg, Wärtsilän toimitusjohtaja vuosina 1918–1928

 Media 
Hausjärven uutisia julkaisee Aamuposti, joka on Hausjärven, Lopen, Riihimäen, Hyvinkään ja Nurmijärven yhteinen paikallislehti. Se julkaisee myös Viikkouutiset-ilmaisjakelulehteä.

 Ruokakulttuuri 
Hausjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla porkkanabaakelsit sekä kuoritusta maidosta ja ohrajauhosta tehdystä taikinasta paistettavat kuutelot, jotka tarjotaan puolukkasurvoksen kera. Kuutelot muistuttavat pannukakkua ja niiden kanssa juotiin maitoa tai puolukkaserpaa, joka valmistettiin laimentamalla puolukkasurvosta vedellä.

Vuonna 2004 julkaistiin Hanna Pukkilan ja Kai Linnilän teos, joka yhdisti romaanin ja keittokirjan. Isomummin keittiö on kuvitteellinen päiväkirja vuodelta 1896, jonka kirjoitti Hausjärvellä asunut ja Kosken kartanossa keittiöapuna toiminut Elsa Helminen.

 Uskonto 
pienoiskuva|Hausjärven kirkko.
Vuoden 2023 lopussa hausjärveläisistä 68,1 prosenttia kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon, 1,7 prosenttia kuului muihin uskontokuntiin ja 30,2 prosenttia ei kuulunut mihinkään uskontokuntaan.

Hausjärven seurakunta kuuluu Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon. Se järjestää jumalanpalveluksia Hausjärven kirkossa, Ryttylän kirkossa, Mommilan kirkossa ja Oitin seurakuntatalolla.

Ryttylän kylässä toimii Suomen Evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen Kansanlähetysopisto.

Maitoisten kylässä on yksi vanhoillislestadiolaisten viidestä leirikeskuksesta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hausjärven alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

 Urheilu 

Kunnan liikuntapaikkoihin kuuluu esimerkiksi kuntosaleja, kuntoratoja, hiihtolatuja, kuntoportaita, frisbeegolfratoja, urheilukenttiä. Kunnan omistamalla Valkjärven leirialueella järjestetään esimerkiksi leirejä ja yksityisiä tapahtumia.

Vuonna 2025 kunnassa toimi seuraavat urheiluseurat:

Hausjärvi Hong taekwondo
Hausjärven Pallojuniorit
Hausjärven Tennisseura
Hausjärven Urheilijat
Hausjärven Urheiluautoilijat
Lavinto Karting ry
Ryttylän Kiri
Ryttylän Rykäys ry

 Tunnettuja hausjärveläisiä urheilijoita 

 Inga Linna, moukarinheittäjä
 Elmer Niklander, kiekonheiton olympiavoittaja
 Santeri Pakkanen, jalkapalloilija

 Murre 
Hausjärven alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Hausjärven murre kuuluu Lopen alaryhmään.

 Katso myös 
 Luettelo Hausjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Keskitalo, Oiva 1964. Hausjärven historia. Hausjärvi: Hausjärven kunta ja Hausjärven seurakunta
 Toivola, Lasse, Hausjärvi-kirja. Hausjärvi-Seura ry. 2001 
 Palander, W. F. Kertomus Hausjärven pitäjästä, sen kunnallisista- ja maalais-oloista. Näköispainos. Hausjärvi: Hausjärvi-seura, 1990
 Pentti Alhonen, Anja Kukko, Harjujen Hausjärvi. Sarja: Kotiseutukirja 1. Hausjärvi: Hausjärvi-Seura ry. 1998. 

 Aiheesta muualla 

 Kunnan kotisivut
 Hausjärven seurakunta
 Hausjärvi-Seura ry
 Hausjärven historiaa
 Tilastokeskus – Hausjärven avainluvut
 Hausjärven vanhoja karttoja Kansallisarkiston palvelussa 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit