Oskar II

Oskar II (Oscar Fredrik); (21. tammikuuta 1829 Tukholman kuninkaanlinna, Tukholma – 8. joulukuuta 1907 Tukholma) oli Ruotsin kuningas vuosina 1872–1907 ja Norjan kuningas vuosina 1872–1905. 

 Suku ja koulutus 
Hänen vanhempansa olivat Ruotsin toinen Bernadotte-suvun kuningas Oskar I ja kuningatar Josefina. Hän oli heidän kolmanneksi vanhin poikansa. Hänellä oli neljä sisarusta sekä ainakin kaksi sisaruspuolta isänsä aviottomasta suhteesta.

Syntyessään hänet nimettiin Itä-Götanmaan herttuaksi. Hän liittyi laivastoon 11-vuotiaana ja hänet ylennettiin aliluutnantiksi heinäkuussa 1845. Myöhemmin hän opiskeli matematiikkaa Uppsalan yliopistossa.

Kruununprinssi Oscar vieraili vuonna 1870 Haaparannalla ja samassa yhteydessä myös Suomen puolella Torniossa.

 Avioliitto ja jälkeläiset 
Hän avioitui Nassaun herttua Vilhelmin tyttären prinsessa Sophie Wilhelmina Marianne Henriettan (1836–1913) kanssa Biebrichissä Saksassa 6. kesäkuuta 1857. Ruotsin kuningattarena tämä tunnettiin nimellä Sofia.

Oscarille ja Sofialle syntyi neljä lasta: 

 Oscar Gustaf Adolf (1858–1950), seurasi isäänsä kuninkaana nimellä Kustaa V
 Oscar Bernadotte (1859–1953) luopui kruununperimysoikeudesta vuonna 1888 naidessaan suomalaissyntyisen hovineiti Ebba Munckin. Heidän poikansa oli Wisborgin kreivi, sotilas ja diplomaatti Folke Bernadotte (1895–1948).
 Länsi-Göötanmaan herttua Carl (1861–1951), hänen tyttärensä oli prinsessa Märtha (1901−1954), jonka puoliso oli Norjan kuningas Olavi V.
 Närken herttua Eugén (1865–1947), pysyi naimattomana ja oli tunnettu taidemaalarina.  Otavan iso tietosanakirja (3.painos), osa 1, palsta 1203. Helsinki: Otava, 1962.

 Kuningas
Oskarin vanhemman veljen Kaarle XV:n ainoa lapsi, prinsessa Lovisa, ei silloisen perustuslain mukaan voinut naisena periä kruunua, joten Kaarle XV:n kuoltua 18. syyskuuta 1872 Oskar II seurasi veljeään Ruotsin ja Norjan kuninkaana. Hänen toiseksi vanhin veljensä Gustaf oli kuollut jo 25-vuotiaana lavantautiin vuonna 1852.  

Oskar II oli viimeinen Ruotsin kuningas, joka voideltiin ja käytti kruunajaisissaan historiallista Eerik XIV:n kruunua ja muita regalioita. Seuraavat hallitsijat ovat pitäneet niitä ainoastaan esillä kruunajaistilaisuudessa. 

Hänet kruunattiin Norjan kuninkaaksi Nidarosin tuomiokirkossa Trondheimissä 18. heinäkuuta 1873. Hän otti kuninkaallisen moton: ”Brödrafolkens väl, Broderfolkenes Vel”. Kuningas opiskeli myös norjan kieltä. Poliittinen kriisi johti kuitenkin kuningaskuntien erottamiseen vuonna 1905, joilloin motto muutettiin asuun "Sveriges väl." Hän ei sallinut sukunsa asettua Norjan valtaistuimelle, ja maiden suhteet paranivat ennen kuninkaan kuolemaa vuonna 1907. 

Erinomainen puhuja ja musiikin ja kirjallisuuden ystävä Oskar julkaisi useita runokirjoja ja kirjoitti historiallisista aiheista. Sisäpolitiikassa hän osoittautui konservatiiviksi; ulkopolitiikassa hän suosi skandinaavista yhteistyötä ja tuki Saksan keisarikuntaa vuoden 1866 jälkeen siinä toivossa, että Ruotsi vahvistuisi Venäjän keisarikuntaa vastaan, mikä edisti germanofiilistä suuntausta, joka oli leimannut Ruotsin poliittista ja kulttuurista elämää 1870-luvulta ensimmäisen maailmansodan puhkeamiseen saakka.

 Perintö 
Oskar II:n hallituskaudella Ruotsi koki teollistumisen ja nopean teknologisen kehityksen. Samaan aikaan Ruotsin ja Norjan välinen liitto heikkeni ja lopulta hajosi. Aikakautta kutsutaan joskus oskariaaniseksi-kaudeksi.

Oskar oli erittäin lahjakas, perusteellisesti koulutettu, mutta temperamenttinen ja ailahteleva. Hänen esiintymisensä oli edustavaa ja komeaa. Hän kuoli 78-vuotiaana Tukholmassa joulukuussa 1907 syvästi surullisena Ruotsi-Norja unionipolitiikan epäonnistumisesta ja personaaliliiton hajoamisesta Norjan kanssa vuonna 1905.

 Kunnianosoituksia 

 Ruotsalaiset ja norjalaiset 

 55x55px Serafiimiritarikunta (1829)
 55x55px Kuninkaallinen Kaarle XIII:n ritarikunta (1829)
 55x55px Miekkaritarikunta (1829)
 55x55px Pohjantähti-ritarikunta (1829)
 55x55px Vasa-ritarikunta (1866)
 55x55px Pyhän Olavin ritarikunta (1847)
 55x55px Norjan leijonan ritarikunta (perustaja, 1904)

Lähde:

 Ulkomaalaiset 

 55x55px Pyhän Tapanin ritarikunnan suurristi (Itävalta-Unkari)
 55x55px Albrekt Karhun ritarikunnan suurristi (Anhalt)
 55x55px Uskollisuuden ritarikunnan ritari (Baden, 1877)
 55x55px Berthold I:n ritarikunnan ritari (Baden, 1877)
 55x55px Pyhän Hubertin ritarikunnan ritari (Baijeri)
 55x55px Leopoldin ritarikunnan suurristi (Belgia)
 55x55px Etelän Ristin ritarikunnan suurristi (Brasilia)
 55x55px Elefanttiritarikunnan ritari (Tanska, 1848)
 55x55px Dannebrogin ritarikunnan kunniaristi (Tanska, 1863)
 55x55px Kamehameha I:n ritarikunnan suurristi (Havaiji)
 55x55px Pyhimmän ilmoituksen ylimmän ritarikunnan ritari (Italia, 1862)
 55x55px Krysanteemiritarikunnan suurristi (Japani)
 55x55px Vapahtajan ritarikunnan suurristi (Kreikka)
 55x55px Kunnialegioonan suurristi (Ranska)
 55x55px Sotilasmitali (Ranska)
 55x55px Guelphin kuningashuoneen ritarikunnan suurristi (Hannover, 1865)
 55x55px Ludvigin ritarikunnan suurristi (Hesse, 1881)
 55x55px Wendien kruunun ritarikunnan suurrsiti malmikruunulla (Mecklenburg)
 55x55px Pyhän Kaarlen ritarikunnan suurristi (Monaco, 1862)
 55x55px Nassaun perheen kultaisen leijonan ritarikunnan ritari (Nassau, 1858)
 55x55px Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat)
 55x55px Tammikruunun ritarikunnan suurristi (Luxemburg)
 55x55px Osmanin ritarikunnan 1. luokka (Osmanivaltakunta)
 55x55px Kunnianosoituksen ritarikunnan ritari (Osmanivaltakunta)
 55x55px Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunnan suurristi (Portugali)
 55x55px Kolmen ritarikunnan nauha (Portugali)
 55x55px Mustan kotkan ritarikunta ketjulla (Saksa)
 55x55px Punaisen kotkan ritarikunnan suurristi (Saksa)
 55x55px Hohenzollernin suvun ritarikunnan suurkomentaja (Saksa)
 55x55px Romanian tähden ritarikunnan suurristi (Romania)
 55x55px Romanian kruunun ritarikunnan suurristi (Romania)
 55x55px Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Valkoisen kotkan ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Pyhän Annan ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
 55x55px Pyhän Stanislauksen ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
 55x55px Tuoksuruutakruunun ritarikunnan ritari (Saksi, 1875)
 55x55px Valkoisen haukan ritarikunnan suurristi (Saksi-Weimar-Eisenach, 1862) 
 55x55px Takovon ristin ritarikunnan suurristi (Serbia)
 55x55px Chakri-dynastian ritarikunnan ritari (Siam)
 55x55px Valkoisen norsun ritarikunnan suurristi (Siam)
 55x55px Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (Espanja, 1872)
 55x55px Sukkanauharitarikunnan kunniaritari (Yhdistynyt kuningaskunta, 1881)
 55x55px Vapauttajan ritarikunta ketjulla (Venezuela)
 55x55px Württembergin kruunun ritarikunnan suurristi (Württemberg)

Lähde:

 Galleria 

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Ruotsin kuninkaat
Luokka:Norjan kuninkaat
Luokka:Vuonna 1829 syntyneet
Luokka:Vuonna 1907 kuolleet