Turkkilaiset kielet

Turkkilaiset kielet ovat noin kolmekymmentä kieltä sisältävä kielikunta. Ne ovat läheistä sukua keskenään, sillä niiden uskotaan eriytyneen verrattain myöhään, ajanlaskun alun aikoina. Tämän vuoksi ymmärrettävyys kielten välillä voi olla niinkin merkittävä, että ne joissain tapauksissa voidaan lukea saman kielen eri murteiksiAnhava, Jaakko: Maailman kielet ja kielikunnat. s. 142 Helsinki: Gaudeamus, 1998. . Turkkilaisista kielistä tšuvassi ja jakuutti ovat ainoat, jotka eroavat selkeästi muista ryhmän kielistä.  

Turkkilaiset kielet ovat varmuudella sukua vain keskenään: ne on joskus yhdistetty mongoli- ja tunguusikielten kanssa altailaiseksi kielikunnaksi, mutta tämä on jäänyt todistamattomaksi hypoteesiksi, ja näin turkkilaiset kielet nykykäsityksen mukaan muodostavat kielikunnan. Niitä puhuu moninainen ihmisten kirjo, noin 350 miljoonaa, laajalla alueella Itä-Euroopasta Siperiaan ja aina läntiseen Länsi-Kiinaan saakka. Turkkilaiset kielet ovat lähtöisin suppealta alueelta Keski-Aasiasta, josta ne levisivät laajalle alueelle varhaiselta keskiajalta alkaen.

Turkkilaiset kielet ovat agglutinoivia, ja niille on ominaista vokaaliharmonia. Turkkilaisiin kieliin on omaksuttu piirteitä erityisesti kiinasta, iranilais- ja arabikielistä. Turkkilaisista kielistä puolestaan on piirteitä kulkeutunut Kaakkois-Kiinaan ja Venäjän pohjoisimpiin osiin.

Turkologia eli turkkilainen filologia on turkkilaisiin kieliin ja kulttuureihin keskittyvä akateeminen tutkimuksen alue.

 Kirjaimistot 
Turkkilaisia kieliä kirjoitettiin alkuun riimukirjaimilla (𐱅𐰇𐰼𐰰, türk). Sen korvasi islamin omaksumisen jälkeen vuosisadoiksi arabialainen kirjaimisto. Tultaessa 1900-luvulle Turkin tasavalta omaksui latinalaisen kirjaimiston ja silloisen Neuvostoliiton turkkilaiset kansat puolestaan kyrillisen, joskaan ei omasta tahdostaan. Uiguuri käyttää edelleen arabialaista kirjaimistoa.

Turkkilaisten maiden neuvosto hyväksyi vuonna 2024 uuden yleisturkkilaisen latinalaisen aakkoston (Common Turkic Alphabet). Tämän tarkoitus on edesauttaa kirjoitettua kanssakäymistä kansojen välillä, jota arabialainen abjad aikaisemmin edusti.

Luokittelu
Turkkilaiset heimot ja kansat ja niiden kielet ovat sekoittuneet keskenään vuosisatojen aikana, minkä vuoksi kielten luokittelu on hyvin vaikeaa. Seuraavaan luokitteluun on yhdistetty kolme eri ryhmittelyä, jotka tässä on erotettu kapiteeli-, lihavoiduin ja kursivoiduin kirjaimin:

Länsiturkkilaiset kielet (luoteisturkkilaiset kielet, kiptšak-kielet)

 tataari (Keisarillisen Itä-Venäjän lingua franca)
 kazanin murre (assimiloinut Länsi-Siperian turkkilaiskansat)
 tiptärin murre (baškiirialueella)
 mišäärin murre (tataarimurteista lähimpänä alkuperäistä kiptšak-turkkiaLeitzinger, Antero: Mishäärit – Suomen vanha islamilainen yhteisö. (Sisältää Hasan Hamidullan ”Yañaparin historian”. Suomentanut ja kommentoinut Fazile Nasretdin), s. 15–45. Helsinki: Kirja-Leitzinger, 1996 )
 baškiiri (lähes tataarin murre)

 kumykki
 karatšai & balkaari (yksi kieli mutta erilliset ortografiat)
 krimintataari
 karaiimi (karai)

 kazakki (Kiinan puolella arabialainen kirjaimisto)
 karakalpakki
 nogai (Balkanin tataarit voivat olla alun perin nogaita)
 kirgiisi (islamin omaksuttuaan erkanivat oirooteista, turkkilaistuneita mongoleja, Kiinan puolella arabialainen kirjaimisto)

Pohjoisturkkilaiset kielet (koillisturkkilaiset kielet)
 altai (oirootti) (buddhalaisuuden omaksuttuaan erkanivat kirgiiseistä)
 keltainen uiguuri
 teleutti
 tuva / sojootti / urjanhai
 tofa tofa(lari) / karagassi
 hakassi abakaaninmurteet (kutsutaan usein virheellisesti hakassiksi; ko murteista on yhdistetty kirjakieli, jonka nimi on myös hakassi)
 šoori / Etelä-Siperian tataari (assimiloineet suomalais-ugrilaisia)
 jakuutti (paljon tunguusivaikutusta)
 dolgaani (assimiloituneita nganasaneja)

Eteläturkkilaiset kielet (lounaisturkkilaiset kielet, oguz-kielet)
 turkki (Turkin tasavaltaa edeltävällä ajalla virallinen hallintokieli oli osmanin turkki, jota ei kuitenkaan käytetty puhekielenä)
 gagauzi (gagaussi) (paljon eteläslaavin vaikutusta)
 azeri (Kaukasuksen lingua franca)
 haladži (ehkä azerin murre)
 kaškai (läheinen sekä azerille että turkmeenille)
 turkmeeni

Itäturkkilaiset kielet (kaakkoisturkkilaiset kielet, karluk-kielet)
 uiguuri
 uzbekki (assimiloinut kiinalaisia ja arabeja, Keski-Aasian lingua franca)
 salaari

Bolgaarikielet
 tšuvassi (välittävä kielimuoto mongolikielten suuntaan, vaikutusta suomalais-ugrilaisista kielistä ja toisista turkkilaiskielistä)

 Vertailua kielten välillä 
Turkkilaiset kielet jakavat paitsi samanlaisia kieliopillisia rakenteita, myös runsaasti yhteistä sanastoa. Se koostuu pääosin muinaisturkkilaisista sanoista sekä lukuisista arabian ja persian lainasanoista.

 Esimerkkejä yhteisestä muinaisturkkilaisesta sanastosta: 

 Numerot 1–10 
+TurkkiAzeriUzbekkiKirgiisiKazakkiTataariSuomibirbirbirбир
birбір / birбер
ber"yksi"ikiikiikkiэки
ekiекі
ekiике
ike"kaksi"üçüçuchүч
üçүш
üşөч
öç"kolme"dörtdördto'rtтөрт
törtтөрт
törtдүрт
dürt"neljä"beşbeşbeshбеш
beşбес
besбиш
biş"viisi"altıaltıoltiaлты
altıалты
altıалты
altı"kuusi"yediyeddijettiжети
cetiжеті
jetiҗиде
cide"seitsemän"sekizsəkkizsakkizсегиз
segizсегіз
segizсигез
sigez"kahdeksan"dokuzdoqquzto'qqizтогуз
toguzтоғыз
toğızтугыз
tuğız"yhdeksän"onono'nон
onон
onун
un"kymmenen

 Muuta sanastoa 
+TurkkiAzeriUzbekkiKirgiisiKazakkiTataariSuomievevuyүй
üyүй
üyөй
öy"koti"ataataotaата
ataата
ataата
ata"isä"anneanaonaэне
eneanaана
ana"äiti"oğuloğulo'g'ilуул
uulул /  ұғыл
ul / uğılул / угыл
ul / uğıl"poika"kızqızqizкыз
qızqızкыз
qız"tyttö"sözsözso'zсөз
sözsözсүз
süz"sana"dildiltilтил
tilтіл
tilтел
tel"kieli"kışqışqishкыш
qışқыс
qısкыш
qış"talvi"sususuvсуу
suuсу
suсу
su"vesi"taşdaştoshташ
taşтас
tasташ
taş"kivi"benmənmenмен
menмен
menмин
min"minä"benimmənimmeningменин
meninменің
meniñминем
minem"minun"bizbizbizбиз
bizбіз
bizбез
bez"me"bizimbizimbizningбиздин
bizdinбіздің
bizdiñбезнең
bezneñ"meidän"

 Esimerkkejä yhteisestä arabialais-persialaisesta sanastosta: 
+TurkkiAzeriUzbekkiKirgiisiKazakkiTataariSuomihoş geldiniz!xoş gəlmisiniz!xush kelibsiz!кош келдиңиз!
qoş keldiñiz!қош келдіңіз!
qosh keldiñiz!хуш килдегез!
xuş kildegez!"tervetuloa!"
(monikko / teitittely)selam!salam!salom!салам!
salam!салам!
salam!сәлам!
səlam!"tervehdys!"cumacüməjumaжума
cumaжұма
cumaҗомга
comğa"perjantai"dünya / alemdünya / aləmdunyo / olamдүйнө
düynöдүние / әлем
dünie / älemдөнья / галәм
dönya / ğaləm"maailma"herhərharар
arәр
ärһәр
hər"jokainen"saatsaatsoatсаат
saatсағат
sağatсәгать
səğət"aika / kello"mümkünmümkünmumkinмүмкүн
mümkünмүмкін
mümkinмөмкин
mömkin"mahdollinen"doğal / tabiitəbiitabiiyтабиғи
tabiğiтабиғи
tabiğiтабигый
tabiği"luonnollinen"tarihtarixtarixтарых
tarıxтарих
tarihтариһ
tarih"historia"kitapkitabkitobкитеп
kitepкітап
kitapкитап
kitap"kirja"hizmethidmətxizmatкызмат
qızmatқызмет
qızmetхезмәт
xezmət"työ[nteko]"ümitümidumidүмүт
ümütүміт
ümitөмет
ömet"toivo"

Katso myös
Indouralilaiset kielet
Uralilais-altailaiset kielet
Huomautuksia

Lähteet
Jaakko Anhava. Maailman kielet ja kielikunnat. Gaudeamus, [Helsinki] 1998. s. 137–143.  

 Aiheesta muualla 

 Wikipedia azeriksi
 Wikipedia kazakiksi
 Wikipedia kirgiisiksi
 Wikipedia tataariksi
 Wikipedia turkiksi
 Wikipedia turkmeeniksi
 Wikipedia uzbekiksi

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit