Aasia

Aasia on maapallon suurin maanosa niin väestöltään kuin pinta-alaltaankin. Aasiaan kuuluu suurin osa Euraasian mantereesta. Sen pinta-ala on noin 44 miljoonaa neliökilometriä, mikä tarkoittaa 29,4 prosenttia maapallon maapinta-alasta ja 8,6 prosenttia kokonaispinta-alasta. Aasiassa asuu vähän yli 4,6 miljardia ihmistä eli yli 60 prosenttia maailman väestöstä.

Maanosan nimi tulee antiikin kreikkalaisilta, jotka käyttivät nimeä Anatolian alueesta. Valtauskonnot ovat islam, buddhalaisuus ja hindulaisuus.

Aasiassa sijaitsee maailman korkein vuoristo Himalaja. Keski-Aasia on kuivaa tai puolikuivaa aluetta, mutta Intian niemimaalla ja Kaakkois-Aasiassa vallitsee kuuma ja kostea ilmasto. Pohjoisen Siperiassa on laaja havupuumetsäalue. 

 Luonnonmaantiede 

 Pinnanmuodot ja geologia 
Aasia on geologisesti hyvin aktiivinen maanosa, ja siellä on laajalti vuoristoja ja vulkaanisia alueita. Aasian ja koko maailman korkein vuoristo on Himalaja. Sen pohjoispuolella on Tiibetin ylänkö, joka on maailman korkein ylänkö. Indonesiassa on vulkaaninen kaari sekä Japanissa ja Filippiineillä tulivuorijonoja. Aasiassa on myös maailman vanhinta kallioperää, varsinkin Intian ja Arabian niemimailla sekä Siperiassa.Geographica 2000, s. 144.

Aasiassa on 19 suurta virtaa, joiden pituus on vähintään 2 500 kilometriä. Pisimpiä jokia ovat Jangtse, Keltainenjoki, Indus, Ganges ja Mekong.

 Ilmasto ja kasvillisuus 
Aasia voidaan jakaa ilmastollisesti Etelä-, Kaakkois- ja Itä-Aasian kosteaan monsuunivyöhykkeeseen sekä kuivaan tai puolikuivaan Keski-Aasiaan. Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa vallitsee kuuma ja kostea ilmasto. Himalajalla ja Keski-Aasian vuoristoissa talvet ovat kylmiä ja runsaslumisia. Keski-Aasia on kuivaa tai puolikuivaa aluetta, jossa kesät ovat lämpimiä ja talvet kylmiä.

Kaakkois- ja Etelä-Aasiassa on trooppisia sademetsiä, jotka on tosin suurimmaksi osaksi hakattu. Subtrooppista Itä-Aasiaa peittävät osin ikivihreät lehtipuumetsät. Pohjoisempana on kesävihantia lehtimetsiä. Tiibetin ylänkö on lähes puutonta tundraa. Vähäsateisia alueita peittävät ruohostot, ja Intian sekä Thaimaan ylängöillä on trooppista ruohostoa. Keski-Aasian puolikuivat alueet ovat lauhkean vyöhykkeen ruohostoa. Siperiassa on laaja havupuumetsikköalue taiga.Geographica 2000, s. 273.

 Luonto ja luonnonvarat 
Aasian alueen luonto on erittäin rikasta ja siellä elää paljon sellaisia eläimiä, joita ei muualla tavata. Lisäksi Aasian alueella on maaperässä runsaasti mineraaleja ja arvometalleja. Persian­lahden ympärillä ovat maailman runsaimmat maaöljy­esiintymät. Kiinalla on enemmän vesivoimavaroja kuin millään muulla maailman maalla, jopa kaksi kertaa enemmän kuin Venäjällä. Hiilivarantojen suhteen Venäjä ja Kiina kuuluvat maailman suurimpiin.

 Aasian valtiot 

 Maa tai alue Pinta-ala(km²) Asukasluku Väestötiheys(as./km²) PääkaupunkiValtiomuotoViralliset kieletValuutta Keski-Aasia: 3 994 400 59 969 284 15 Kazakstan sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Aasiassa. Ural-joen läntinen osa kuuluu Eurooppaan.  2 717 300 15 185 844 5,6 Astanatasavaltakazakki, venäjäKazakstanin tenge  198 500 4 753 003 24,0 Biškek tasavaltakirgiisi, venäjäKirgisian som  143 100 6 863 752 48,0 Dušanbetasavaltatadžikki, venäjäTadžikistanin somoni  488 100 4 603 244 9,4 AšgabattasavaltaturkmeeniTurkmenistanin manat  447 400 25 563 441 57,0 TaškenttasavaltauzbekkiUzbekistanin som Itä-Aasia: 11 794 122 1 537 965 377 130,4  377 835 127 433 494 337,0 Tokioperustuslaillinen monarkiajapaniJapanin jeni  9 596 960 1 313 974 000 140,9 PekingkansantasavaltamandariinikiinaRenminbi  120 540 22 224 195 182,0 Pjongjang kansantasavaltakoreaPohjois-Korean won  98 480 48 422 644 492,0 SoultasavaltakoreaEtelä-Korean won  1 564 116 2 791 272 1,8 Ulan BatortasavaltamongoliMongolian tugrik 36 19123 119 772639TaipeitasavaltamandariinikiinaUusi Taiwanin dollari Pohjois-Aasia: 17 075 400 142 200 000 26,8Venäjä sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Aasiassa. Ural-vuoriston läntinen osa kuuluu Eurooppaan. 17 075 400 142 200 000 26,8 Moskova liittotasavaltavenäjäVenäjän rupla Kaakkois-Aasia: 3 520 125 586 254 917 166,5  5 770 343 653 61,0 Bandar Seri Begawanabsoluuttinen islamilainen sulttaanikuntamalaijiBrunein dollari  300 000 89 469 000 300,0 Manilatasavaltafilipino, englantiFilippiinien peso  1 919 440 245 453 000 134,0 JakartatasavaltaindonesiaIndonesian rupia  14 609 1 040 880 69,0 Dilitasavaltatetum, portugaliYhdysvaltain dollari  181 040 13 363 421 72,5 Phnom Penhperustuslaillinen monarkiakhmerKambodžan riel  236 800 6 217 141 24,0 Vientiane kansantasavaltalaoLaosin kip  329 758 26 207 102 78,0 Kuala Lumpurperustuslaillinen monarkiamalaijiMalesian ringgit  678 500 50 700 000 62,0 Naypyidawliittotasavalta (sotilasjuntta)burmaMyanmarin kyat  648 4 425 720 6 724,0 Singaporetasavaltaenglanti, mandariinikiina, malaiji ja tamiliSingaporen dollari  514 000 64 632 000 126,0 Bangkokperustuslaillinen monarkiathaiThaimaan baht  329 560 84 403 000 259,0 HanoitasavaltavietnamVietnamin đồng Etelä-Aasia: 5 131 704 1 489 335 518 290,2  647 500 28 717 213 43,0 Kabultasavaltapašto, dariAfganistanin afgaani  147 570 153 546 901 1 040,5 DhakakansantasavaltabengaliBangladeshin taka  38 394 682 321 17,8 Thimphuperustuslaillinen monarkiadzongkhangultrum  3 287 590 1 095 351 995 329,0 New Delhi liittotasavaltahindi, englanti ja 22 kansallista kieltäIntian rupia  300 341 106 1 171,0 Malé tasavaltadivehiRufiyaa  140 800 25 284 463 184,0 KathmanduliittotasavaltanepaliNepalin rupia  803 940 165 804 000 213,0 Islamabadislamilainen tasavaltaurdu, englantiPakistanin rupia  65 610 19 607 519 298,0 Sri Jayewardanapura-Kottetasavalta tamili, sinhaliSri Lankan rupia Länsi-Aasia eli Lähi-itä 6 234 892 349 925 39456,1  88 880 4 496 000 64,0 Abu Dhabiliittovaltioarabiadirhami  29 800 3 326 448 112,0 JerevantasavaltaarmeniaArmenian dram Azerbaidžan sijaitsee maantieteellisesti Aasiassa ja Euroopassa, jotka Etelä-Kaukasian niemimaa erottaa toisistaan. 86 600 7 868 385 90,0 BakutasavaltaazeriAzerbaidžanin manat  665 739 000 987,0 Manamaperustuslaillinen monarkiaarabiaBahrainin dinaari Egypti sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Afrikassa. Siinain niemimaan itäinen osa kuuluu Aasiaan. 1 001 450 80 471 869 77 KairotasavaltaarabiaEgyptin punta Georgia sijaitsee maantieteellisesti Aasiassa ja Euroopassa, jonka Etelä-Kaukasian niemimaa erottaa toisistaan. 69 700 4 661 473 67,0 Tbilisi tasavaltageorgia Georgian lari  437 072 24 001 816 55,0 Bagdad tasavaltaarabia, kurdiIrakin dinaari  1 648 195 68 688 000 42,0 Teheran islamilainen tasavaltapersiaIranin rial  20 991 7 026 000 303,0 Jerusalem parlamentaarinen demokratiaheprea, arabiaUusi Israelin sekeli  527 970 20 727 063 39,0 Sanaá tasavaltaarabiaJemenin rial  92 300 5 153 378 48,0 Ammanperustuslaillinen monarkiaarabiaJordanian dinaari  17 820 2 041 961 115,0 Kuwait emiraattiarabiaKuwaitin dinaari  9 250 717 657 112,0 Nikosiatasavaltakreikka, turkkieuro  10 452 3 826 018 358,0 Beirut tasavaltaarabiaLibanonin punta  212 460 3 001 583 14,0 Masqat sulttaanikuntaarabiaOmanin rial  11 437 885 359 75,0 Doha monarkiaarabiaQatarin rial  2 218 000 24 293 844 12,0 Riad monarkiaarabiaSaudi-Arabian rial  185 180 17 585 540 93,0 DamaskostasavaltaarabiaSyyrian punta  Turkki sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Aasiassa. Bosporinsalmen länsipuolinen osa Turkkia kuuluu Eurooppaan. 780 580 70 414 000 91,4 Ankara tasavaltaturkkiTurkin liira Yhteensä: 45 580 450 4 165 650 490 91,4

Itsehallintoalueet
Alue Pinta-ala (km²) Asukasluku Asukastiheys (per asukas km²) PääkaupunkiEmämaa 20px|border Brittiläinen Intian valtameren alue 60 3 500 58,3 Diego Garcia  20px|border Guangxi 236 000 47 880 000 203 Nanning 20px|border Hongkong 1 092 7 122 508 6 688 n erityshallintoalue. 20px|border Joulusaari 135 1 402 10,39 Flying Fish Cove Kookossaaret 14 630 45 West Island 20px|border Macao 31,4 624 000 18 568 n erityshallintoalue. 20px|border Ningxia 66 400 5 620 000 84,6 Yinchuan 20px|border Sisä-Mongolia 1 183 000 28 770 000 20,1 Hohhot 20px|border Tiibet 1 220 000 2 630 000 2,16 Lhasa  20px|border Sinkiang 1 665 000 18 760 000 11,7 Ürümqi

 Talous 
Aasian maiden tulotasot vaihtelevat suuresti. Aasiassa on muutamia hyvin rikkaita maita, esimerkiksi Japani, ja eräitä alueellisia finanssikeskuksia, kuten Hongkong ja Bahrain. Monet Aasian maat ovat teollistuneet viime vuosikymmeninä. Toisaalta Aasiassa on myös vähiten kehittyneisiin maihin kuuluvia kehitysmaita, esimerkiksi Afganistan, Bangladesh ja Nepal.

 Maatalous 
Aasian väestöstä suurin osa asuu monsuunivyöhykkeellä ja saa maataloudesta elantonsa. Vehnän ja riisin viljely on intensiivistä tuolla vyöhykkeellä. Aasian väestön nopean kasvun seurausta oli valtaisa ravinnontarve. Tämän vuoksi viljeltyä aluetta jouduttiin lisäämään ottamalla autiomaiden reuna-alueita ja muita maataloudelle marginaalisia alueita käyttöön sekä hakkaamalla metsää. Vihreä vallankumous oli onnistunut yritys lisätä maatalouden tuotantoa. Lannoitteita ja torjunta-aineita käyttämällä sekä parantamalla siemenlaatua saatiin usein jopa kolminkertaiset sadot. Aasiassa huolta on kuitenkin aiheuttanut muun muassa kemikaaleista johtuvat ympäristöongelmat. Laidunnus ja vehnän viljely ovat Keski-Aasian maatalouden tärkeimmät muodot johtuen alueen kuivuudesta. Lisäksi alueella viljellään laajalti puuvillaa kastelun ansiosta.Geographica 2003, s. 144–145.

 Teollisuus 
1980-luvulla monet Itä-Aasian valtiot saavuttivat korkean teollistumisasteen. Tämän vuoksi ne myös tulivat riippuvaisiksi polttoaineiden, mineraalien sekä muiden raaka-aineiden maahantuonnista. Kehittyneimmissä maissa tyypillisiä teollisuuden muotoja ovat auto-, tietokone- ja elektroniikkateollisuus, esimerkiksi Japani on hyvä esimerkki tällaisesta valtiosta. Myös Singapore, Taiwan, Hongkong ja Etelä-Korea ovat teollistuneet nopeasti. Näiden maiden jäljessä tulevat muun muassa Malesia, Thaimaa ja Filippiinit. Myös Kiinan ja Intian vienti on siirtynyt kohti teollisuustuotteita. Molemmilla valtioilla on merkittävää tieteellistä asiantuntemusta muun muassa satelliittiohjelmien ja avaruusteknologian aloilta.Geographica 2003, s. 145.

Myös entiset Keski-Aasian neuvostotasavallat ovat siirtymässä hitaasti vapaaseen markkinatalouteen. Näiden maiden teollisuus on kuitenkin vielä vähäistä. Azerbaidžanilla on huomattavat öljyvarat ja Kazakstan tuottaa kemikaaleja ja metalleja.

 Kulttuuri 
 Kielet 

Aasiassa puhutaan moniin eri kieliryhmiin kuuluvia kieliä. Lähi-idässä valtakieli on seemiläisiin kieliin kuuluva arabia. Keski-Aasian valtioissa puhutaan muun muassa turkinsukuisia kieliä. Aasian eteläosissa Iranista Bangladeshiin saakka puhutaan indo­eurooppalaisen kielikunnan indo­iranilaiseen haaraan kuuluvia kieliä, kuten persiaa, urdua ja hindiä, joiden ohella Etelä-Intiassa puhutaan myös dravida­kieliä, joista laajimmalle levinnyt on tamili. Austronesialaiset kielet, kuten malaiji ja indonesia ovat Kaakkois-Aasian pääkieliä. Myös thain ja burman kielillä on paljon puhujia mantereen puolella.

Kaikista maailman kielistä eniten äidinkielisiä puhujia on mandariinikiinalla. Sen ohella Itä-Aasian eniten puhuttuja kieliä ovat sille lähisukuiset wu- ja kantoninkiina sekä lisäksi korea ja japani.

Entisissä neuvostotasavalloissa käytetään yleisesti venäjän kieltä.

 Uskonnot 
Kaikki laajimmalle levinneet uskonnot ovat syntyneet Aasiassa. Lähi-idästä ovat peräisin juutalaisuus, kristinusko ja islam, joista viimeksi mainittu on nykyisin Aasiassa laajimmalle levinnyt. Keski- ja Itä-Aasian valtauskontoja ovat buddhalaisuus ja hindulaisuus. Kiinan ja Intian vanhojen filosofisten perinteiden pohjalta on kehittynyt useita uskontoja tai uskontoon rinnastettavia suuntauksia:
 sikhiläisyys, jainalaisuus
 taolaisuus, kungfutselaisuus, šintolaisuus
 zarathustralaisuus

 Historia 

 Varhainen historia 
Aasian varhaiset korkeakulttuurit syntyivät mantereen eri puolilla suurten jokien varsilla. Mesopotamian ja Indus-jokilaakson kulttuurin välillä oli yhteyksiä, mutta Jangtse-joen ympäristö oli lähes eristyksissä niistä. Silti tietyt yhteiset kulttuuripiirteet osoittavat, että jo varhaisen Kiinan ja Lähi-idän kulttuurien välillä oli tuntemattomia yhteyksiä. Vain hevosilla kulkevat paimentolaiset pääsivät suurten arojen yli, ja Himalaja, Kaukasus sekä Siperian suot ja metsät muodostuivat heillekin liikenne-esteiksi. Vasta silkkitie yhdisti Kiinan Lähi-itään ja Eurooppaan.

 Eurooppalaiset Aasiassa 
 Itä-Intian komppaniat, Brittien Intia, Siperian rata, Ranskan Indokiina, Portugalin Macao ja Goa.
 Eräitä sotia ja rajakiistoja 1940-luvulta nykyaikaan 
Toisen maailmansodan jälkeen aseelliset yhteenotot ovat jatkuneet mantereella. Taiwan eli Kiinan tasavalta erosi Kiinasta maan kommunistisen vallankumouksen jälkeen. Kiina ei ole hyväksynyt eroa. Sodan jälkeen myös Vietnam ja Korea jakautuivat kahdeksi eri valtioksi; kapitalistiseen etelään ja kommunistiseen pohjoiseen. Etelä-Vietnam ja Pohjois-Vietnam yhdistyivät vuonna 1975, Vietnamin sodan päätyttyä. Etelä-Korea ja Pohjois-Korea taas ovat yhä sotatilassa, tosin vain muodollisesti. Myös Himalajan vuoristossa sijaitsevan Kashmirin osavaltion kysymys on yhä vailla ratkaisua. Vuonna 1971 Pakistanin ja Intian välille syntyi sota. Sodan seurauksena syntyi Bangladeshin valtio. Aseellisia yhteenottoja Kiinalla on ollut Vietnamin, Neuvostoliiton ja Intian kanssa johtuen kiistoista Kiinan rajalinjasta. Filippiinien, Vietnamin, Malesian, Taiwanin ja Kiinan välillä on nykyään jännitteitä johtuen Spratlysaarten omistuksesta.

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit