Korppoo

Korppoo () on entinen Suomen kunta, nyt osa Paraisten kaupunkia, joka sijaitsee Turunmaan saaristossa. Se kuului Varsinais-Suomen maakuntaan ja Länsi-Suomen lääniin. Kunta oli kaksikielinen ja enemmistönä 73 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 27 prosenttia puhui suomea vuonna 2008. Korppoon naapurikunnat olivat Nauvo, Kökar, Houtskari, Iniö, Velkua ja Rymättylä.

{{#time: j. F\t\a Y |  }} Korppoossa oli  asukasta. Korppoon pinta-ala on  km², josta  km² on maata,  km² sisävesialueita ja loput  km² merivesialueita.

Korppoon tärkeimmät saaret ovat Kyrklandet ja Norrskata. Kaiken kaikkiaan Korppoossa on noin kaksituhatta saarta ja luotoa. 

Korppoo sijaitsee sotilaallisesti merkittävässä paikassa. Puolustusvoimat oli kunnan suurin työnantaja, sillä Korppoon alueella olivat vuoden 2006 loppuun mennessä lakkautettuun Turun Rannikkorykmenttiin kuuluneet Gyltön ja Utön linnakkeet. Muita työllistäjiä ovat maatalous ja turismi. Korppoon pääsaaren eteläreunalla sijaitsee Saaristokeskus Korpoström, sekä Rumarin säätutka, joka toimii myös näkötornina.

Parainen, Nauvo, Korppoo, Houtskari ja Iniö yhdistyivät vuoden 2009 alussa uudeksi Länsi-Turunmaan kaupungiksi, joka vuoden 2012 alusta otti uudelleen käyttöön nimen Parainen.
 Historia 
vasen|pienoiskuva|Kartta Turunmaan alueen kuntaliitoksista. Korppoo oli yksi Länsi-Turunmaan vuonna 2009 muodostaneista kunnista.Korppoon alue on ollut suomenkielistä ennen ruotsalaisten maahanmuuttoa alueelle keskiajalla. Varhaisesta suomalaisesta asutuksesta kertovat erityisesti kylännimet. Maskinnamo tulee muodosta Maskun Innanmaa ja kylännimi Pensor luultavasti nimestä Pärnäsaari. Muita alun perin suomenkielisiä kylännimiä ovat Kalax (Kahilaksi), Åvensor (Ahvensaari), Väcklax (Vehkalaksi), Kvivlax (Kuivalaksi), Sjölax (Syvälaksi) ja Hirsaludden (Hirvisalo). Suomen kielessä laksi on ollut sanan lahti aiempi yksikön nominatiivi: taivutus laksi : lahden kuten kaksi : kahden.

Keskiajalla Korppoo oli kirkkopitäjä, joka mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1384. Alkujaan sen alueeseen on kuulunut myös Houtskari, joka vuonna 1554 mainitaan Korppoon kappeliseurakuntana.  Vaikka alue onkin vanhastaan ruotsinkielistä,

Kylät
Maarekisterin mukaan Korppoossa on 43 kylää:

Ahvensaari (Åvensor), Aspö, Bendby, Björkö, Bonäs, Brunskär, Böle, Elvsjö, Finnö, Galtby, Gyltö, Havträsk, Houtsala, Innikorpi (Inikorp), Jurmo, Järvsor, Kalgarholm, Karby, Kjölingby, Kopois, Korpogård, Kälö, Kärvois, Lempersjö, Lillgyltö, Lomby, Markomby, Pappila, Pensor, Rosklax, Rumar, Skofatt, Strömma, Syvälax, Utö, Vattkast, Väsby, Västerkalax, Västerretais, Änkis, Österkalax, Österretais, Österskär

Ruokakulttuuri
Korppoon pitäjäruoiksi valittiin 1980-luvulla utskärsgädda, joka on hauesta, perunasta ja lantusta haudutettu kalapata, sekä klimpvälling eli klimppivelli.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 21. Helsinki: Patakolmonen Ky.

 Tunnettuja asukkaita  
 Eliel Mickelsson (1886–1963), kansanedustaja (SDP)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Saariston venesatamia
pienoiskuva|Korpoströmin vierasvenesatama ja kuvassa vasemmalla Saaristokeskus Korpoström.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit