Palosaari (Vaasa)

Palosaari () on vanha työläisalue Vaasan keskustan pohjoispuolella. Palosaari on entinen saari, joka maankohoamisen takia on nykyisin yhdistynyt mantereeseen. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Palosaari muodostaa oman suuralueensa. Kartta  Vuonna 2017 suuralueella oli 5 758 asukasta.

Palosaarella sijaitsevat korkeakouluista Vaasan yliopisto, Yrkeshögskolan Novia ja Vaasan ammattikorkeakoulu. Palosaarella sijaitsee myös Vaasan yrityskeskus, valtion virastotalo, jossa on muun muassa Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto, sekä Yleisradion Vaasan toimipiste. Kivinen jugend-tyylin Palosaaren kirkko rakennettiin vuonna 1910 Alfred Wilhelm Stenforsin suunnitelman mukaan.

Palosaarella toimi aikoinaan merkittävä tervasatama, joka on antanut nimensä Vaasan yliopiston päärakennukselle Tervahoville. Palosaaren asuintalot muodostuvat osaksi vanhoista, mutta suurimmaksi osaksi kunnostetuista, puutaloista. Lähellä Onkilahtea sijaitsee opiskelija-asuntoloista muodostuva alue, joka on Vaasan opiskelija-asuntosäätiön omistuksissa.

Palosaaren koulu lakkautettiin keväällä 2016.

 Kaupunginosat 
pienoiskuva|Näkymää Pikitehtaankadulle.
Palosaaren suuralue jakautuu viiteen pienalueeseen, joiden rajat täsmäävät kaupungin asemakaavoituksessa määriteltyjen numeroitujen kaupunginosien 15–19 kanssa.Vaasan karttapalvelu (Julkiset palvelut > Kaupunginosat) Vaasan kiinteistötoimi Viitattu 23.1.2025 Arkikielessä Palosaari mielletään kokonaisuudessaan yhdeksi kaupunginosaksi.

 Yliopisto
 Onkilahden ranta
 Sunti
 Palosaaren keskus
 Vikinga

 Historiaa 
pienoiskuva|Palosaaren vanhaa satama- ja telakka-aluetta Pikisaarenkadun eteläpuolella.
Palosaaren alueen kehitys voidaan katsoa alkaneeksi 1700-luvun lopulta ulkosataman siirryttyä Hästholmenista Suntin alueelle. Sataman toiminnan käynnistyttyä kauppiaat ryhtyivät rakentamaan sinne makasiineja ja meri- sekä työmiehet asettautuivat sataman itäpuolelle. Tällöin kaupunki sijaitsi vielä vanhalla paikallaan nykyisessä Vanhassa Vaasassa ja kauppiaat alkoivat kokemaan kymmenen kilometrin välimatkan sataman ja kaupungin välillä ongelmalliseksi. Satama oli muutenkin alun alkaen riittämätön käyttötarpeisiin, joten vanha satamakin säilyi säännöllisessä käytössä.

Mansikkasaaren laivatelakka aloitti toimintansa 1800-luvun alussa. Palosaari kehittyi Vaasan merkittäväksi teollisuuskeskittymäksi viimeistään Vaasan palon jälkeen, kun aikanaan kaupungin suurin teollisuuslaitos, Vaasan puuvillatehdas, sijoittui Palosaarelle. Myös saippuatehdas, tervavarasto sekä sikateurastamo asettuivat Suntin lähelle 1800-luvun lopulla.

pienoiskuva|Fabriikki, entinen Vaasan Puuvillatehtaan rakennus
Palosaari oli pitkään asemakaavoitetun alueen ja kaupungin rajojen ulkopuolella. Kaupunki vuokrasi itselleen pientä aluetta Palosaarelta satamaa varten, mutta muuten se kuului Mustasaaren ja Sulvan pitäjiin. Joitain alueliitoksia tehtiin kaupungin sekä Munsmon ja Gerbyn kylien välillä vuonna 1864.Kallenautio, Wester, Hirvonen ym. 2006: s. 421.  Puuvillatehtaan alueet liitettiin Vaasaan vuonna 1903 ja sataman alue vasta 1913, toki henkikirjoissa Palosaari katsottiin suurimmalta osin osaksi kaupunkia jo 1860-luvulta lähtien.Kallenautio, Wester, Hirvonen ym. 2006: s. 148–149. Näiden liitosten jälkeen 1910-luvun keskivaiheilla kaupungin raja kulki nykyisen Varisselänkadun kohdalla. Loput Palosaaresta liitettiin Vaasaan vuonna 1935.

Sillä Palosaari sijaitsi erillään keskustasta ja ei kuulunut kaupungin valvonnan piiriin, oli se hyvin rauhatonta aluetta 1800-luvun lopulla. Ne jotka pakoilivat virkavaltaa tai joilla ei ollut varaa asua kaupungissa asettuivat asumaan sen rajojen ulkopuolelle. Edellä mainituilla alueliitoksilla yritettiin osaksi rauhoittaa aluetta saamalla se kaupungin poliisivalvonnan alle. Tällä ei kuitenkaan ollut tilanteeseen silloin merkittävästi vaikutusta.Kallenautio, Wester, Hirvonen ym. 2006: s. 420–421.

Nykyisenlaiseksi opiskelijoiden ja keskiluokkaisten asuinalueeksi Palosaari alkoi muodostua 1950-luvulta alkaen, jolloin sinne rakennettiin ensimmäiset kerrostalot ja eri oppilaitokset alkoivat toimimaan Palosaarella. Teollisuus hiipui, kun alueen merkittävimmät tehtaat lopettivat toimintansa viimeistään 1980-luvulle tultaessa.

 Väestö 

Palosaaren suuralueella asui yhteensä  ihmistä vuonna 2015. Vuoden 2024 loppuun mennessä väkiluku oli noussut  asukkaaseen. Reilu puolet suuralueen väestöstä asuu Vikingan alueella.Komsi 2016: s. 86 Työpaikkakeskittymiä suuralueella ovat erityisesti Yliopiston ja Onkilahden rannan osa-alueet.

Palosaaren suuralueen kielijakauma vuonna 2015 oli suurin piirtein samalla tasolla kuin koko kaupungin kielisuhde. Äidinkielenään suomea puhui 66 prosenttia, ruotsia noin 26 prosenttia ja muunkielisten osuus oli 8,5 prosenttia.Komsi 2016: s. 120

Palosaaren työikäisestä väestöstä kolmannes on opiskelijoita, heidän osuus alueen työvoimasta oli 33,1 % vuonna 2013, työttömien osuus oli puolestaan 11,0 %.Komsi 2016: s. 62, 112, 118 Vaasan kaikista suuralueista Palosaarella oli prosentuaalisesti toiseksi eniten opiskelijoita Vöyrinkaupungin jälkeen. Palosaaren pienalueista opiskelijoiden suurin osuus työvoimasta oli Vikingassa ja pienin Onkilahden rannassa.Komsi 2016: s. 112

 Politiikka 
Palosaaren äänestysalue kattaa suuralueen kaupunginosat Vikingaa lukuun ottamatta. Eniten kannatusta Palosaarella on kerännyt viime vaaleissa RKP.
 Puolueiden kannatus Palosaarella Puolue Kuntavaalit2025 Europarlamentti-vaalit 2024Europarlamenttivaalit 2024; Palosaari (Äänestysalue 006, Vaasa) 20.6.2024. Oikeusministeriö. Viitattu 4.1.2026. Eduskuntavaalit2023 Kuntavaalit2021 Europarlamentti- vaalit 2019Europarlamenttivaalit 2019; Palosaari (Äänestysalue 006, Vaasa) 22.9.2020. Oikeusministeriö. Viitattu 4.1.2026. Eduskuntavaalit2019Eduskuntavaalit 2019; Palosaari (Äänestysalue 006, Vaasa) 23.9.2020. Oikeusministeriö. Viitattu 4.1.2026. Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  Äänet  %  379  31,1 251  27,4 459  28,0 405  31,3 272  27,1 472  28,1  263  21,6 123  13,4 306  18,6 235  18,2 251  25,0 336  20,0  184  15,1 148  16,2 241  14,7 236  18,3 112  11,1 239  14,3  107  8,8 76  8,3 115  7,0 96  7,4 82  8,2 139  8,3  84  6,9 169  18,5 72  4,4 74  5,7 53  5,3 100  6,0  77  6,3 53  5,8 254  15,5 151  10,7 129  12,8 244  14,5  75  6,1 30  3,3 66  4,0 52  4,0 42  4,2 66  3,9  39  3,2 41  4,5 53  3,2 32  2,5 44  4,4 46  2,7  12  1,0 6  0,7 38  2,3 6  0,5        4  0,4 16  1,0   2  0,2 6  0,4 Äänestys % 47,5 37,7 67,9 52,0 42,4 71,1

Katso myös
Vaasan alueellinen jako

 Lähteet 

 Viitteet 

 Huomautukset 

 Kirjallisuutta 
 Peter Ehrström, Brändö – en stadsdel med själ, Scriptum, 2005 

*
Luokka:Suomen entiset saaret