Kolari

pienoiskuva|Kolarin kunnantalo.
Kolari on Suomen kunta, joka sijaitsee Länsi-Lapissa, Ruotsin rajalla, Tornionjoen ja Muonionjoen varrella, Lapin maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Kolari oli aiemmin tunnettu kaivoksistaan, nykyisin tärkein elinkeino on matkailu, etenkin Ylläksen hiihtokeskus. Kolarissa on Suomen pohjoisin rautatieasema.

 Maantiede 
pienoiskuva|Yllästunturi.
Kunnan länsiosa on melko tasaista ja runsassoista maastoa, itäosissa on korkea vaarajakso, joka huipentuu kunnan koilliskulmassa Yllästunturiin (719 m). Kolari kuuluu Pohjanmaan historialliseen maakuntaan, mutta on sanottu, että se muistuttaa maisemaltaan Lappia.Spectrum tietokeskuksen artikkeli Lappi Kirkonkylän eteläpuolella on laaja Suur-Teuravuoman suoalue, joka on valtaosin suojeltu, mutta osa on ojitettu metsä- ja maatalouskäyttöön sekä turvesuoksi.

Kunnan alueella kokonaan tai osittain olevia Natura 2000 -kohteita ovat Tornionjoen-Muonionjoen vesistöalue, Sieppijänkä-Pieruvuoma, Karhuvuoma, Teuravuoma-Kivijärvenvuoma, Niesaselkä, Juustovuoma ja Ylläs-Aakenus.

Kolarin naapurikunnat ovat Kittilä, Muonio, Pello ja Rovaniemi sekä Ruotsissa Pajala. Kolarin rautatieasema on Suomen rataverkon pohjoisin käytössä oleva rautatieasema.

 Kylät 
pienoiskuva|oikea|Keväinen latu Äkäslompolossa.
Kolarin kirkonkylä (Jokijalka), Aitamännikkö, Hietanen, Juustovaara, Kallioniemi,  Kattilamaa, Kolarinsaari, Koivula, Koivumaa, Kurtakko, Lappea, Lietorova, Luosu, Luovatus, Pasmajärvi, Rito-oja, Ruokojärvi, Saarenpudas, Sammalvaara, Sieppijärvi, Taapajärvi, Hannukainen, Teurajärvi, Poikkijärvi, Vaattojärvi, Venejärvi, Venetti, Väylänpää, Ylinenvaara, Ylläsjärvi, Äkäsjokisuu, Äkäslompolo

 Historia 
Kolari-nimi esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1587. Silloin on merkitty verolle Ylitornion Pellon kyläkuntaan kuuluvana Pekka Kolari, joka muutti Lappiin Savosta.

Kolari oli aiemmin tunnettu kaivoksistaan. Äkäsjokisuulla oli kalkkikivilouhos ja sementtitehdas, Rautuvaarassa rautakaivos. Nämä molemmat suljettiin 1980-luvulla.

Kolarinsaaren vanha kirkko valmistui vuonna 1818. 1900-luvulla rakennettiin Sieppijärven kirkko (1956), Kolarin kirkko (1965) ja Pyhän Laurin kappeli (1999).

 Talous 
Kaivosten sulkemisen jälkeen kunnan tärkein elinkeino on matkailu. Ylläs on kansainvälisen tason hiihtokeskus. Äkäslompolo sijaitsee tunturin pohjoispuolella, Ylläsjärvi eteläpuolella.

Pajalan ja Kolarin kunnan alueilla on edelleen suuria rautamalmiesiintymiä, joihin kanadalainen kaivosyhtiö Northland Resources Inc. teki valtauksen 2005.

”Yhtiön alustavien kehityssuunnitelmien mukaan Pajala–Kolari-alueelle tulee kolme kaivosta, kaksi rikastamoa ja kaksi pelletointilaitosta. Kun yksi kaivos maksaa 75 miljoonaa euroa, rikastamo 200 miljoonaa ja pelletointilaitos myös 200 miljoonaa, ovat investoinnit parhaimmillaan noin miljardi euroa. Työpaikkoja olisi silloin 1 500 ja yksi kaivostyöpaikka luo kolmesta viiteen muuta työpaikkaa.”Kuukkeli 

Nordkalk harkitsi kalkkikivikaivoksen avaamista uudelleen 2010-luvun alussa. Vuonna 2018 se ei ollut auki.

Vuonna 2015 kunnassa oli 1 410 työpaikkaa. Niistä 5,7 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 81 % palveluissa ja 9 % jalostuksessa. Työttömien osuus työvoimasta oli 13,8 %.

Vuonna 2015 suurimmat yhteisöveron maksajat olivat kaivosalan palveluihin ja teollisuusprosesseihin sekä materiaalien käsittelyyn erikoistunut Tapojärvi Oy, Kolarin Kumi Oy ja Humina-Loma Oy.

 Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2022 lopussa Kolarissa oli 3 999 asukasta, joista 1 857 asui taajamissa, 1 826 haja-asutusalueilla ja 316:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kolarin taajama-aste on 50,4 %. Kolarin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2022) 1  Kolarin kirkonkylä 1 059 2  Äkäslompolo 587 3  Sieppijärvi 211

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

 Oppilaitokset 
Kolarin kunnan ainoa toisen asteen oppilaitos on Kolarin lukio.

 Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kolarissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kolarin seurakunta

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii rauhansanalaisuus, jolla on siellä Sieppijärven Rukoushuoneyhdistys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jonka Luoteis-Lapin Rauhanyhdistys järjestää toimintaa paikkakunnalla. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Kolarin helluntaiseurakunta. Lisäksi Kolarissa on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kolarin alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.

 Urheilu 
Kolarissa toimii jääkiekkoseura KoTU Hockey. KoTU Hockey pelaa jääkiekon III-divisioonan Lappi-liigaa ja on voittanut mestaruuden kaudella 2007–2008.

Kolarin Kontio on vuonna 1932 perustettu urheiluseura. Alkuvuosina seuran lajeihin kuului muun muassa hiihto, voimistelu, yleisurheilu ja pyöräily. Myöhemmin mukaan tuli myös jääkiekko ja pyöräily. Nykyisin Kontio tunnetaan jalkapalloseurana. Seuralla on laaja junioritoiminta, naisten joukkue sekä Lapin Nelosessa Pasmajärven Pallon kanssa yhteinen miesten joukkue PaPa/Kontio.

Kurtakon raviradalla järjestetään joka kesä yhdet totoravit.

Kunnan nimi
Sana kolari tulee ruotsinkielisestä sanasta kolare, joka sekin tarkoittaa miilunpolttajaa, sysimiestä.Vanhaa Lappia ja Peräpohjaa , Samuli Paulaharju ”Melkein joka talossa sysihauta haikusi, ja vanhojen miilujen sijoja nähdään vieläkin kaikkialla Kolarin metsissä. Sysimiehiä sanottiin ”kolareiksi”, ja siitä ruvettiin kolarien kotiseutua ja sitten koko pitäjää sanomaan Kolariksi.” (Ruotsinkielinen sana kolare tulee sanasta kol, 'hiili'.) Miilunpoltto alkoi alueella jo 1600-luvulla ruukin hiilentarpeen tyydyttämiseksi. Kolarin vaakuna on saanut aiheensa kunnan nimestä.

 Tunnettuja kolarilaisia 
 Oiva Arvola, kirjailija
 Sari Havas, näyttelijä
 Susanna Heikki, laulaja
 Sampo Kaulanen, yrittäjä
 Markku Koskenniemi, yrittäjäneuvos
 Niilo Koskenniemi, kansanedustaja
 Eemeli Lakkala, kansanedustaja
 Väinö Niva, kauppaneuvos
 Simo Rundgren, kansanedustaja
 Leonard Pietari Tapaninen, kansanedustaja
 Suvi Teräsniska, laulaja
 Pertti Teurajärvi, hiihtäjä

 Ystävyyskunnat ja etäisyyksiä 
pienoiskuva|oikea|Kolarin kunnanraja.
pienoiskuva|Tornionjoen ja Muonionjoen yhtymäkohta.
Kolarin ystävyyskunta on
 Pajala, Ruotsi

Etäisyyksiä:
 Muonio 79 km
 Kittilä 80 km
 Pello 68 km
 Rovaniemi 170 km
 Pajala (Ruotsi) 30 km
 Kiiruna (Ruotsi) 190 km
 Kemi 220 km
 Tornio 196 km
 Inari 260 km
 Kilpisjärvi 280 km
 Oulu 320 km
 Alta (Norja) 350 km
 Tromssa (Norja) 420 km
 Nordkapp (Norja) 570 km
 Helsinki 1 000 km

 Katso myös 
 Luettelo Kolarin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Kolarin kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Kolarin avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit