Eura

Eura on kunta Satakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2. Euran nimikkolintu on härkälintu ja nimikkokasvi pähkinäpensas.http://www.eura.fi/fi/etusivu.html 

Euran keskustaajamassa oli vuoden 2011 lopussa 6 587 asukasta. Euran naapurikuntia ovat Eurajoki, Harjavalta, Kokemäki, Laitila, Mynämäki, Nakkila, Pöytyä, Rauma ja Säkylä.

 Maantiede ja rakennuttu ympäristö 
 Luonto 
Euralaisen luonnon rikkautena ovat järvet (yli 20), sekä rehevä ja vaihteleva luonto. Satakunnan Pyhäjärvi on Lounais-Suomen suurin järvi, josta huomattava osa sijaitsee Euran alueella. Se tunnetaan kalaisuudestaan ja vapaa-ajanviettokohteena. Euran Honkilahden Koskeljärvi on Suomen tunnetuimpia lintujärviä. Erämaisen järven rannat on pääosin suojeltu. Järvelle on rakennettu lintutorni ja pysähdyspaikkoja luonnossa liikkumista harrastaville. Euran läpi virtaa Eurajoki, joka alkaa Satakunnan Pyhäjärvestä ja laskee Eurajoen kunnassa Olkiluodon pohjoispuolelta Pohjanlahteen.

Syksyllä 2023 kerrottiin, että Luonnonperintösäätiö suojelee Euran Mannilasta noin viiden hehtaarin kokoisen metsäalueen. Vuonna 2010 säätiö suojeli euralaisen Hömötiaisenmetsän.

 Kylät 

Eura
pienoiskuva|270px|Euran kylät vuonna 1928:1. Kauttua, 2. Vähävahe, 3. Isovahe, 4. Kirkonkylä, 5. Sorkkinen, 6. Lähteenoja, 7. Vaani, 8. Pappila, 9. Turajärvi, 10. Naarjoki, 11. Mestilä.
Ennen kuntaliitoksia Eurassa oli 10 kylää ja yksinäistilaa: Kirkonkylä, Sorkkinen, Euran pappila, Vaani (yksinäistila), Lähteenoja (yksinäistila), Soupas (yksinäistila), Isovahe (yksinäistila), Vähävahe (yksinäistila), Kauttua, Mestilä, Naarjoki ja Turajärvi.Suomenmaa: Turun ja Porin lääni (1921), s. 274

Hinnerjoki
Hinnerjoella oli neljä kylää: Hinnerjoki, Kivijärvi , Korpi ja Vaaljoki.Suomenmaa: Turun ja Porin lääni (1921), s. 271 Kivijärvi liitettiin Laitilaan vuonna 1972 joka tarkoittaa että se kuului myös Euraan.

Honkilahti
Honkilahdella on kahdeksan kylää: Auvainen, Haveri, Honkilahti (Kirkonkylä), Komoinen, Lellainen, Löyttylä ja Mannila.Suomenmaa: Turun ja Porin lääni (1921), s. 269

Kiukainen
Kiukaisissa on yhdeksän kylää: Eurakoski, Harola, Kiukainen, Köylypolvi, Laihia, Laukola, Mäkelä, Panelia ja Rahvola.Suomenmaa: Turun ja Porin lääni (1921), s. 279

 Puistot 
Eurassa sijaitsevia puistoja ovat: Arvi Pohjalaisen puisto, Kustaa Järvisen aukio, Ruukinpuisto, Räisälä-puisto, Syreenipuisto ja Veikko Tuomen polku.

 Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt 
Eurassa sijaitsevia valtakunnallisesti merkittäviä kulttuuriympäristöjä ovat: Euran kirkkoympäristö, Hinnerjoen kirkonkylä, Kauttuan ruukki- ja paperitehdasyhdyskunta, Köyliönjokilaakson ympäryskylät, Lapinjokilaakson kylä- ja viljelymaisema, Nuoranteen talot ja Panelian kylä.

 Historia 

 Esihistoriallinen aika 

Eura on esihistorialtaan Suomen merkittävimpiä kuntia ja sieltä on tehty löytöjä kivikaudelta asti. Honkilahden Kolmhaaran asuinpaikka on yksi Suomen tunnetuimmista kivikauden asuinalueista. Sieltä on löydetty esimerkiksi meripihkakoruja. 

Pronssikaudella asutus oli keskittynyt Panelianlahden rannalle ja sinne rakennettiin mahtavia kiviröykkiöhautoja. 

Eurassa on poikkeuksellisen runsaita rautakautisia löytöjä muun muassa Käräjämäellä, Luistarissa ja Pappilanmäellä. Tämä johtuu siitä, että Eurassa oli käytössä jo 500- ja 600-lukujen vaihteessa käytössä ruumishautaus. Samoihin aikoihin tapa oli käytössä Euran lisäksi Suomen alueella vain Köyliön seudulla. Erityisesti Luistarin ruumishaudoista on löydetty merkkejä vauraasta ja elinvoimaisesta rautakauden yhteisöelämästä. Luistari on suurin tutkittu viikinkiajan hautakalmisto Pohjoismaissa. Puolen hehtaarin alueelta on tutkittu yli 1300 hautaa. Alueen tunnetuin hauta, Euran emännän hauta, löydettiin ensimmäisenä kaivauskesänä vuonna 1969.

Pappilanmäeltä taas on löydetty muun muassa 600-luvun lopulta peräisin oleva miekkahauta, ristiretkiajalta oleva hopeakoristeinen miekka sekä viikinkiaikaisesta haudasta löytynyt Euran sydän. Haudasta löytyi koristeellinen nahkavyö, jossa oli 16 sydämenmuotoista helaa. Kalevala Koru käytti sydäntä Euran sydän -korujensa mallina. Vuonna 2023 sydämestä tehtiin Euran kunnan logo.

 1500–1899 
1500-luvulla Eurajoen koskien yhteyteen tehtiin viljamyllyjä, joista kaksi kuului piispalle ja yksi Yläneen kartanolle.

Kauttuan ruukin alue syntyi vuonna 1689, kun myllyoikeuksien ja koskien haltija, vapaaherra Lorenz Creutz sai vuorikollegiolta luvan perustaa rautaruukin Kauttuan kosken partaalle. Hän oli perehtynyt raudanvalmistukseen Keski-Euroopassa. Rauta tuotiin aluksi Teijosta, myöhemmin Ruotsista ja Kullaan Leineperistä. Creutzin jälkeen ruukista vastasivat Timm- ja Falck-suvut.

Vuonna 1817 Euran pitäjän Honkilahden kappelin Auvaisten kylässä seppä Juhana Uusikartano koki voimakkaan herätyksen. Hyppyherätyksenä tunnettu liike laajeni voimakkaasti ja vaikutti rukoilevaisuuden elpymiseen Lounais-Suomen alueella.

Kauttuan Ruukinpuiston alueella oleva rakennuskanta on pääosin 1800-luvulta. Ruukinpuistossa sijaitsee muun muassa vuonna 1802 valmistunut Kauttuan Ruukinkartano, joka edustaa uusklassista rakennustyyliä. 1910-luvulla kartanosta tehtiin paperitehtaan konttori, 1940-luvulla sitä alettiin käyttää klubina ("Kauttuan Klubi"). Vuonna 2021 rakennuksen osti Kauttuan Ruukinkartano Oy.

Kauttuan ruukin tuotanto oli suurimmillaan 1800-luvun puolivälissä. Ensimmäinen kirjasto Euran seuduilla perustettiin ilmeisesti vuoden 1852 vaiheilla, ja se on pohjana nykyiselle Euran kunnankirjastolle.

Vuonna 1873 liikemies Antti Ahlström osti Kauttuan ruukin. Sen toiminta alkoi taantua, kun ruukin käyttämä raudan valmistustekniikka vanheni ja kilpailu markkinoilla koveni. Ahlströmin maataloustuotanto tuotti paremmin kuin raudanvalmistus. Vuosisadan vaihteessa raudantuotannon rinnalle alettiin kehittää puunjalostusta, ensin sahaustoimintaa ja myöhemmin paperin jalostusta.

 1900–1999 
Raudan valmistus Eurassa päättyi vuonna 1907, kun Ahlström Osakeyhtiö perusti Kauttuan Paperitehtaan.

Vuonna 1989 Euraan perustettiin Pyhäjärvi-instituutti, joka on keskittynyt vesiensuojeluun ja Satakunnan elintarviketuotannon kilpailukyvyn turvaamiseen. Vuonna 1996 instituutti palkittiin Pro Maaseutu -palkinnolla avomaavihannesten kuivaamiseen ja kuivattujen kasvisten käyttöön liittyvistä tutkimuksista.

1990-luvulla Ruukinpuiston aluetta alettiin kehittää, jotta ympäristö olisi hyvässä kunnossa ja siellä sijainneet rakennukset saataisiin käyttöön. Alueen ympäristösuunnitelman teki artikkitehti Jukka Koivula.

 Hallinto 
 Päätöksenteko 
Euran kunnanvaltuustossa on 27 jäsentä. Kaudella 2025–2029 SDP:llä on yhdeksän paikkaa, keskustalla seitsemän, kokomuksella neljä, perussuomalaisilla neljä ja vasemmistoliitolla kolme. Kunnanhallituksessa on yhdeksän jäsentä.

 Kunnanjohtajat 
Matti Lahtinen toimi Euran kunnanjohtajana vuodesta 1987 lähtien eläkkeelle jäämiseensä asti. Hänen seuraajansa Juha Majalahti toimi kunnanjohtajana vuodesta 2015 vuoteen 2023, jolloin hän irtisanoutui eläkkeelle jäämisen vuoksi. Tammikuussa 2024 hänen seuraajakseen valittiin Euran hallintojohtajana yli viisi vuotta työskennellyt Kari Kankaanranta.

 Kuntaliitokset 
pienoiskuva|Kartta Euran kuntaliitoksista. Hinnerjoki ja Honkilahti liitettiin Euraan 1970, Kiukainen 2009.
Kuntaan liitettiin vuonna 1970 Hinnerjoen ja Honkilahden kunnat. Vuonna 2009 Euraan liitettiin Kiukainen, jolloin Euran asukasluvuksi tuli noin 12 500.

 Talous 

Vuonna 2022 liikevaihdoltaan suurimpia yrityksiä Eurassa olivat Jujo Thermal, Kuljetusliike Y. Auramaa, Pintos, Lammela, Auramaa Logistiikka, Biolan, ETH Group, LMG Finland, Eupart ja Jaakko-Tuote. Euran kolme suurinta yritystä työntekijämäärältään olivat Auramaa Logistiikka, Jujo Thermal ja ETH Group.

 Liikenne 
Euran kautta kulkevat Tampereen ja Rauman välinen valtatie 12 sekä Harjavallan ja Uudenkaupungin välinen kantatie 43. Vuonna 1897 liikenteelle avattu Kokemäki–Rauma-rata rakennettiin alun perin kulkemaan Kiukaisten kautta ja siltä valmistui vuonna 1913 sivuraide Kauttualle, jonne tehtiin asemarakennus ja kaksipaikkainen veturitalli. Veturitalli vaurioitui kansalaissodan aikana punaisten ajettua kaksi veturia tallin takaseinän läpi. Henkilöliikenne Kauttuan radalla lopetettiin vuonna 1953, mutta samana vuonna valmistui sivuraide Kauttuan rautatieasemalta Säkylän sokeritehtaalle. Myös Rauman radan henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1988, mutta sokerijuurikkaan kuljetukset Kauttuan radalla jatkuivat 2000-luvulle.Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 132–133. Helsinki: Karttakeskus, 2010. .

Euran lentokenttää käyttävät Euran ympäristön moottorilentäjät ja varjoliitäjät. Lentokentän lähistöllä tapahtui 17. toukokuuta 2025 viiden hengen kuolemaan johtanut helikopterionnettomuus, jossa kaksi Tallinnasta Piikajärven lentokentälle matkalla ollutta helikopteria törmäsivät ilmassa ja putosivat maahan.

 Etäisyyksiä Eurasta 
 Rauma 35 kilometriä
 Pori 50 kilometriä
 Uusikaupunki 55 kilometriä
 Turku 85 kilometriä
 Tampere 110 kilometriä
 Helsinki 210 kilometriä

 Väestö 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Eurassa oli 11 910 asukasta, joista 8 543 asui taajamissa, 3 279 haja-asutusalueilla ja 88:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Euran taajama-aste on 72,3 %. Euran taajamaväestö jakaantuu neljän eri taajaman kesken:

Suurimmat taajamat ja niiden väkiluku joulukuussa 2017
 Euran kirkonkylä (Euran keskustaajama), 6 337
Panelia, 877
Eurakoski, 873
 Hinnerjoki, 456

Osa Euran keskustaajamasta sijaitsee naapurikunta Säkylän puolella.

 Palvelut 
 Koulutus 
Perusopetusta annetaan Eurassa Ahmasojan koululla, Euran yhteiskoululla, Hinnerjoen koululla, Honkilahden koululla, Kauttuan koululla, Kirkonkylän koululla, Kiukaisten koululla ja Panelian koululla. Kunnassa toimii myös Euran lukio ja Sataopisto, joka antaa taiteen perusopetusta kuvataiteessa ja käsitöissä. Lisäksi kunnalla on oppilaspaikkoja Rauman ja Huittisten musiikkiopistoissa.

 Terveydenhuolto 
Eura kuuluu Satakunnan hyvinvointialueeseen. Kunnassa on oma terveysasema.

 Vesi-, jäte- ja energiahuolto 
Euran vesihuoltolaitos tuottaa ja jakelee talousvettä ja johtaa viemärivedet jätevedenpuhdistamoille, jossa niiden puhdistamisesta vastaa JVP-Eura Oy. Kiukaisissa ja Paneliassa jätevedet pumpataan Jokilaakson Ympäristö Oy:n toimesta Poriin. Kunnassa on kolme vedenottamoa: Vaanii, Mölsi ja Lohiluoma.

Kaukolämmön erillistuotannosta ja jakelusta vastaa Euran Energia. Paneliankosken Voima toimii Euran lisäksi Eurajoella.

 Ystävyyskunnat 
Euran ystävyyskuntia ovat:
  Harku, Viro
  Askersundin kunta, Ruotsi

 Kulttuuri 
 Nähtävyydet 

Keväällä 2023 Kauttuan Ruukinpuistolle avattiin oma vierailukeskus, jossa esitellään alueen historiaa. Kauttuan kylän vanhimmat rakennukset ovat peräisin 1700-luvulta. Alueen tekee kiinnostavaksi erityisesti arkkitehti Alvar Aallon A. Ahlströmin Osakeyhtiön paperitehtaan tarpeisiin suunnittelemat rakennukset, joista tunnetuimmat ovat tehtaan ylemmille toimihenkilöille suunniteltu Terassitalo ja virkanaisten asuntolaksi suunniteltu Tipula (nykyään Villa Aalto).  Alvar Aalto ja hänen puolisonsa arkkitehti Aino Aalto vaikuttivat Kauttualla vuosina 1937–1946, kun tehtaan pääjohtaja Harry Gullichsen tilasi perhetuttavaltaan  suunnitelmat alueen uusista asunnoista.  Alueen rakennuksia ovat suunnitelleet eri aikoina myös Jarl Eklund, Olav Hammarström, Pentti Ahola, Gunnar Aspelin ja arkkitehtitoimisto Siren, Borg & Åberg. Vuonna 2021 Euran kunta julkaisi mobiilisovelluksen, joka esittelee 44 Kauttuan kohdetta.

 Museot 
Eurassa toimii seuraavat museot: Kiukaisten Wanha Pappila, Mannilan kotiseutumuseo, Panelian kotiseutumuseo, Panelian rivimylly, Suontaustan museo ja Valon museo Hinnerjoella.

Esihistorian opetuskeskus Naurava lohikäärme esittelee Euran esihistoriallisia kaivauksia.

 Uskonto 

Vuonna 2007 Euran seurakuntaan liitettiin Hinnerjoen seurakunta ja Honkilahden seurakunta ja vuonna 2009 Kiukaisten seurakunta.

Vuonna 2018 Eurassa toimi Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon kuuluva Euran seurakunta. Seurakuntaan kuuluu useita kirkkopiirejä: Euran kirkkopiiri, Hinnerjoen kirkkopiiri, Honkilahden kirkkopiiri, Kiukaisten kirkkopiiri ja Panelian kirkkopiiri.

Seurakunnalla on viisi kirkkorakennusta: Euran harmaakivikirkko 1898, Hinnerjoen puukirkko 1755, Honkilahden puukirkko 1759, Kiukaisten puukirkko 1761 ja Panelian kivikirkko 1950. 

Lisäksi Eurassa toimii helluntaiherätykseen kuuluva Euran helluntaiseurakunta sekä Suomen ortodoksinen kirkkoon kuuluva Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta

 Murre 
Euran alueella puhutun kielen perustana on Lounais-Suomen murre. Euran murre kuuluu lounaismurteiden pohjoisryhmän Rauman alaryhmään. Heikki Ojansuun mukaan Euran murre muodostaa yhdessä Eurajoen, Lapin, Kiukaisten, Luvian, Honkilahden ja Rauman kanssa Rauman murteen.

 Ruokakulttuuri 
Euran pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ryynimakkara, munajuusto ja Euran rinkilät.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 34. Helsinki: Patakolmonen Ky. Euran rinkilät valittiin vuonna 2017 Elävän perinnön kansalliseen luetteloon. Euran rinkilät on valittu myös Satakunnan maakuntaherkuksi.

 Muinais- ja kansallispuvut 
Euran ensimmäinen kansallispuku, sininen Euran puku valmistui vuonna 1910. Koska väriä pidettiin liian synkkänä, sotien jälkeen otettiin käyttöön uusi punainen puku. Viikinkiaikaisesta Euran emännän haudasta löytyneen juhlapuvun perusteella suunniteltiin Euran muinaispuku, joka julkaistiin vuonna 1982. Presidentti Tarja Halonen on käyttänyt Euran muinaispukua itsenäisyyspäivänä.

 Urheilu 
 Urheiluseuratoiminta 
Eurassa on yli 20 toimivaa urheiluseuraa. Tunnetuin niistä lienee Eurassa on myös kilpaurheiluseura Euran Raiku, jonka lajeja ovat lentopallo, yleisurheilu, beach volley ja petankki. Seura on voittanut pelannut naisten lentopallon SM-liigan kolme kertaa. 

Muita isoja urheiluseuroja ovat jalkapalloseura Euran Pallo, joka pelaa Länsi-Suomen Nelosessa sekä Euran Paneliassa toimiva jääkiekkoseura Panelian Raikas, jolla on aktiivista juniorityötä. 

Vuonna 1937 perustettu Euran Naisvoimistelijat kuuluu Suomen Voimisteluliittoon, samoin kuin vuonna 1946 perustettu Kiukaisten Naisvoimistelijat.

Euran urheiluseuroissa harrastaa myös esimerkiksi ammuntaa, frisbeegolfia, keilailua, lavatanssia, moottoriurheilua, ratsastusta, shakkia, sukellusta, suunnistusta, taekwondoa ja uimista.

 Liikuntapaikkoja 
Euran urheilukeskuksessa on muun muassa monitoimihalli, kolme jalkapallokenttää, tekonurmikenttä, jääkiekkokaukalo, ulkokoripallokenttä ja beach-volley-alueita. Liikuntapuistoja on urheilukeskuksen lisäksi myös Hinnerjoella ja Eurakosken urheilukentän lähellä. Tenniskenttiä löytyy urheilukeskuksesta ja Ruukinpuistosta. Kunnassa on myös Eura Sportcenter ja Panelian Jäähalli. Sisäliikuntapaikkoja on koulujen yhteydessä, kahden kunnallisen kunnallisen kuntosalin lisäksi Eurassa on kuusi yksityistä kuntosalia.

Euran urheilutalolla on liikunta- ja uimahalli.

 Tunnettuja euralaisia 

Lempi Ahla, kirjailija ja suomentaja
Väinö Alasmaa, jääkäriluutnantti
Euran Daltonit, rikoksistaan tunnetut veljekset
Darude, teknomuusikko ja DJ
Tomi Einonen, toimittaja
Claes Wilhelm Gyldén, maanmittari
Tuija Helander, pikajuoksija
Eija Kantola, laulaja
Jalmari Karhula, taidemaalari, toimittaja ja kulttuurivaikuttaja
Titta Keinänen, karateka
Tuomas Keskimäki, runoilija
Piia Korhonen, lentopalloilija
Ahti Laine, puhallinmuusikko
Jussi Lammela, laulaja
Kalle Luotonen, kirjailija, ohjaaja ja näyttelijä
Aina Lähteenoja, historioitsija ja kansanedustaja (kok.)
Carl Oscar Malm, suomalaisen viittomakielen kehittäjä
Evert Malm, maanviljelysneuvos
Kimmo Mattila, harmonikkataiteilija
Marjo Niemi, kirjailija ja ohjaaja
Pentti Niemi, kansanedustaja (sd.)
Ville Oksanen, kansalaisaktivisti ja lakimies
Mikko Paatero, poliisiylijohtaja
Reijo Paavilainen, kuvanveistäjä
Ulla-Maija Paavilainen, päätoimittaja ja kirjailija
Mika Peltonen, muusikko ja sanoittaja
Puhuva Kone, rap-artisti
Onni Rantasalo, kansanedustaja (suom.)
Viljo Rantasalo, professori
Hanna Ruohomaa, jalkapalloilija
Miia Räikkönen (o.s. Muntila), näyttelijä ja lentopalloilija
Carl Reinhold Sahlberg, luonnontieteilijä ja professori
Oskari Setänen, jääkiekkoilija
Katja Syvärinen, kansanedustaja (vas.), ay-johtaja
Kalevi Takala, lastenkirjailija
Jorma Toiviainen, sanoittaja
Arvid Tollet, arkkitehti
Jari Torkki, jääkiekkoilija
Iisakki Vahe, kansanedustaja (suom.)
Elias Valtonen, koripalloilija
Ari Valvee, jalkapalloilija
Aleksi Varttinen, jääkiekkoilija

 Lähteet 


Viitteet

 Kirjallisuutta 
Hurme Tuomo, Nummelin Liisa & Wahlqvist Sirpa: Eura: välähdyksiä luonnosta, historiasta ja kulttuurista, Euran kunta 2010
Koivisto Olavi Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia I, 1966 
Koivisto Olavi Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia II – Isostavihasta nykypäiviin, 1987
Lehtosalo-Hilander Pirkko-Liisa Kalastajista kauppanaisiin: Euran esihistoria, Euran kunta, 2000
Ruohomäki Anni 2019: Satakunnan sydämenlyöntejä: taiteilija Jalmari Karhula 1878–1942, Euran kunta, 2019
Sivula Anna & Ruohomäki Anni (toim.): Virtaava sydän: Euran ja euralaisten historiaa 1860-luvulta 2000-luvulle. Euran kunta, 2022

 Aiheesta muualla 

 Euran kunta
 Tilastokeskus – Euran avainluvut
 Nettikartat

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit