Valkeakoski

Valkeakoski on noin 21 000 asukkaan kaupunki, joka sijaitsee 35 kilometriä Tampereelta etelään. Se kuuluu Pirkanmaan maakuntaan ja Etelä-Pirkanmaan seutukuntaan. Valkeakoski tunnetaan erityisesti paperiteollisuudesta sekä monipuolisena kulttuuri- ja urheilukaupunkina.Järvinen, Jarmo: Valkeakoski - tunny kattoon, niin näät 5.9.2001. GoFinland: Kotimaan matkailu. Viitattu 13.12.2010. Valkeakosken naapurikunnat ovat Akaa, Hattula, Hämeenlinna, Kangasala, Lempäälä ja Pälkäne. Valkeakoski sijaitsee keskellä Sydän-Hämeen järvimaisemia Mallasveden ja Vanajaveden yhtymäkohdassa. Vesi hallitsee keskustan kaupunkikuvaa sen läpi kulkevan kanavan muodossa.

Nimi
Valkeakosken nimi tulee paikalla sijainneesta Valkeakoskesta (ääntämys paikallisessa murteessa myös valkeekoski, valkiakoski). Nimen alkuperästä on erilaisia käsityksiä. Sillä on voitu viitata joko kuohuvaan koskeen tai rannoilla sijainneisiin nuotioihin. Nimistöntutkija Timo Alanen on pitänyt oikeana ensin mainittua selitystäAlanen, Timo: Sääksmäen vanhaa paikannimistöä nykyisellä Valkeakoskella. Teoksessa: . Paikalliset - kuten lähikunnissakin asuvat - käyttävät usein Valkeakoskesta lyhyempää nimeä ”Koski”.

2000-luvun alussa Valkeakoskea markkinoitiin Mansikkapaikkana.

Historia
Esihistoria
Sydän-Hämeen alueella alettiin viljellä maata noin 1500 eaa. Tätä ennen asutus oli ollut hajanaista. Läheisen Rapolan muinaislinnan (sij. Sääksmäellä, joka liitettiin Valkeakoskeen 1973) rakennusajankohdasta ei ole varmaa tietoa, mutta se on suojannut asukkaitaan hyökkääjiltä ensimmäisellä vuosituhannella.Mäntynen, Tuija: Ensin oli vesi  Internet-versio Kari Rydmanin Valkeakosken 75 v juhlateoksen pohjalta. Valkeakosken kaupungin Internetportaali. Viitattu 20.12.2010.

Suur-Sääksmäki
Suur-Sääksmäen mahtipitäjä mainittiin ensimmäisen kerran kirjoituksissa vuonna 1340.Rautakaudelta paperikaudelle Valkeakosken kaupunki. Viitattu 20.12.2010. Se löytyi paavi Benedictus XII:n julistamasta pannabullasta, joka annettiin veronmaksuista kieltäytymisestä.

1400- ja 1500-lukujen vaihteessa alueelle rakennettiin Sääksmäen kirkko.Valkeakosken kaupunki: Kirkot  Viitattu 20.12.2010. Samoihin aikoihin valmistui Sääksmäen alueelle monia kartanoita. Keskiajalla Valkeakoski oli tunnettu myllykylä, jonne tultiin matkojen takaa veneillä viljaa jauhamaan.

Vuonna 1869 Valkeakoskeen valmistunut kanava käänsi liikemiesten katseet Valkeakoskelle. Rannalle rakennettiin ensin puuhiomo ja paperitehdas, ja 1880 käynnistyi Suomen ensimmäinen selluloosatehdas. Valkeakoski alkoi muuttua myllykylästä teollisuuskeskukseksi, vaikka raskaasti koetellut sisällissota katkaisikin kasvun vuosiksi.

Myllykylästä teollisuustaajamaksi
pienoiskuva|Valkeakosken kanava ja Tervasaaren paperitehdas|vasen|173x173px
Vanajaveden ja Mallasveden yhtymäkohtaan alkoi hiljalleen kasaantua myllyjä, joihin tultiin vesiteitse jauhamaan viljaa. Kehitys oli suhteellisen hidasta, kunnes Valkeakosken kanava rakennettiin vuonna 1869. Seuraavalla vuosikymmenellä rakennetut paperitehdas ja puuhiomo saivat 1880-luvulla seurakseen muun muassa Suomen ensimmäisen selluloosatehtaan. Teollisuustaajama alkoi syntyä tehtaiden vetäessä maaseudun asukkaita puoleensa. Mallasveden ja Vanajaveden välisen kosken valjastetusta voimasta saatava sähköenergia oli aikoinaan yhden Suomen ensimmäisten paperitehtaiden eli Myllysaaren paperitehtaan perustamisen mahdollistaja. Nykyisin Myllysaaren paperitehdas on lopetettu, ja sen tiloissa toimii nykyään Valkeakosken kulttuuri- ja teollisuushistoriaa tallentava Myllysaaren museo.

Pitkän aikaa Valkeakosken ”myllykylä” oli Sääksmäen henkisten palvelujen varassa. Vuonna 1883, kun Valkeakosken kylän väestömäärä nousi jo kolmannekseen koko pitäjästä, sinne rakennettiin tehtaan kansakoulu, mutta vasta vuonna 1910 puinen rukoushuone eli kirkko. Oma pappi Valkeakoskelle saatiin vasta itsenäisen kunnan perustamisen jälkeen. Valkeakoski kehittyi nopeasti erilleen Sääksmäestä, mikä hankaloitti alueen hallintoa.

Sisällissota oli Valkeakoskella tuhoisa, johtuen poliittisesta vastakkainasettelusta. Väkilukuun suhteutettuna sodan takia kuoli eniten ihmisiä kaikista Suomen kunnista. Tämän vuoksi teollisuus oli pitkään suurissa vaikeuksissa.

Kaupunki

Yhteiskunnallinen murros ja asutuksen nopea kasvu toivat mukanaan Valkeakosken kylälle ja koko Sääksmäelle suuria sosiaalisia vastakohtaisuuksia ja jopa hankaluuksia. Ne heijastuivat myös hallinnon ja yhteiskuntatoimien eri aloille ja johtivat vuonna 1922 Valkeakosken kauppalan perustamiseen. Tuolloin Sääksmäen ja Valkeakosken väkiluvut olivat jo yhtä suuret. Sääksmäen keskiaikaisen kirkon tuhouduttua tulipalossa vuonna 1929 valkeakoskelaiset vaativat uutta kirkkoa rakennettavaksi kauppalaan. Kun Sääksmäki päätti jälleenrakentaa historiallisen pyhättönsä, seurakuntienkin ero kävi ajankohtaiseksi. Toisen maailmansodan jälkeen Valkeakosken talous nousi kasvuun ja väkimäärä moninkertaistui. 1950–1970-luvuilla Valkeakosken johtohahmoihin lukeutui Juuso Walden, jonka aikana tehdaselämä parantui ja jalkapallo muuttui enemmän ammattilaisurheilun suuntaan. Waldenin aikana Valkeakoskea rakennettiin paperiyhtiön ja kaupungin kiinteällä yhteistyöllä. Waldenin aikana Valkeakoski nousi otsikoihin muun muassa vastaanottamalla lukuisia valtiovieraita. Hänen aikanaan myös koulutustaso nousi uusien koulurakennusten myötä. Näistä esimerkkinä Tyryn koulu, joka perustettiin Waldenin ja hänen vaimonsa aloitteesta., Historiaa  Valkeakosken kaupungin sivut. Viitattu 6.1.2011. Sodan jälkeen varsinkin Valkeakosken väkiluku kasvoi nopeasti teollisuuden ja osittain karjalaisen siirtoväestönkin ansiosta. 1950-luvulla Valkeakosken asemakaavaa ryhdyttiin rajusti nykyaikaistamaan.
pienoiskuva|Kartta Akaan ja Valkeakosken kuntaliitoksista.
Arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema 1000-paikkainen Valkeakosken kirkko valmistui vuonna 1969. Kaupunkioikeudet Valkeakoski sai jo kuusi vuotta aiemmin, 1963Kaupungin perustamiskirja , Valkeakosken kaupungin Internetportaali. Viitattu 20.12.2010.. Vuonna 1973 emäpitäjä Sääksmäki liitettiin Valkeakoskeen ja 1975 kaupungin pohjoispuolella sijainnut aikaisemmin Pälkäneeseen kuulunut Painon kylä lähiympäristöineen. Vuonna 1978 suoritettiin osaliitos Hattulan ja Valkeakosken välillä, kun osa seitsemän vuotta aiemmin Hattulaan liitetyn Tyrvännön kunnan kylistä liitettiin Valkeakoskeen. Liitettyjä kyliä ovat Uskila, Mälkiäinen ja Tykölä.Tyrväntö luopui itsenäisyydestään 40 vuotta sitten Tyrväntö-verkko 6.12.2010. Viitattu 23.12.2010.

1980-luvulle tultaessa vuosikymmeniä vahvana jatkunut kasvu taittui. Teollisuuden työpaikkojen asteittaisesta vähenemisestä huolimatta Valkeakoski on edelleen eräs Suomen teollistuneimmista kaupungeista. Kaupunkia kohdannut raju rakennemuutos jatkuu vielä 2010-luvullakin. Tähän on yritetty vastata tukemalla monipuolista elinkeinoelämää, sekä lisäämällä koulutustarjontaa. 

Valkeakoski-päivä on 27. lokakuuta Valkeakosken kauppalan perustamisen vuosipäivänä.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

 Politiikka 
pienoiskuva|Näkymä Valkeakosken keskustasta.
Valkeakoski kuuluu Pirkanmaan vaalipiiriin. Valkeakoski on perinteinen teollisuuspaikkakunta, joten Valkeakosken poliittiset voimasuhteet kytkeytyvät pitkälti vasemmistolaisuuteen. Valkeakosken historiassa tämä näkyy aktiivisena poliittisena toimintana.

Valkeakosken kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa, ja sen puheenjohtajana toimii Mikko Franssila. Kaudella 2025–2029 valtuuston paikkajako on seuraava:

 SDP 19
 Kokoomus 10
 Vasemmistoliitto 4
 Perussuomalaiset 4
 Keskusta 3
 Vihreät 2
 Kristillisdemokraatit 1

Valkeakosken kaupunginhallituksessa on 11 jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Joni Kumlander.

Valkeakosken kaupunginjohtajana oli vuosina 2013–2020 Jukka Varonen. Varosen jälkeen virkaa hoiti vs. kaupunginjohtaja Minna Uschanoff. Toukokuussa 2021 kaupunginvaltuusto valitsi Uschanoffin kaupunginjohtajan virkaan.

Työvoima ja teollisuus
pienoiskuva|vasen|Tervasaaren paperitehdas
pienoiskuva|Säterin, sittemmin Avilonin entinen viskoositehdas Kirjasniemessä
Valkeakosken työttömyysprosentti oli vuonna 2011 keskimäärin 12,2 %. Valkeakosken työpaikkaomavaraisuus oli vuonna 2009 94,0 %. 

Paperiteollisuuden perinteitä paikkakunnalla jatkaa UPM-Kymmene Oyj:n Tervasaaren paperitehdas. Tervasaaren paperitehdas valmistaa tarrapaperia kahdella paperikoneella. Tehdas on nykymittakaavassa pienehkö paperitehdas 350 000 tonnin vuosituotannollaan. Tervasaaressa valmistetaan tarran taustapaperia eniten maailmassa.Kunnas, Elina: Prosessitekniikan koulutusohjelman tutkintotyö Tampereen ammattikorkeakoulu 2005. Viitattu 13.12.2010. Tehtaiden ja Hakalan rannan halkoplaanin välillä kulki 1900-luvun alussa kapearaiteinen 600 mm:n raidelevyinen Valkeakosken tehdasrata.Rautatie. Valkeakosken kirjaston paikallisaineisto, Viitattu 17.12.2010.

Piristystä Valkeakosken työttömyyteen toi vuoden 2011 tammikuussa toimintansa aloittanut Avilon OyAvilon palkkaa parhaat  Valkeakosken Sanomat 23.12.2010. Viitattu 27.12.2010.. Avilon palkkasi syksyn 2010 aikana 200 työntekijää noin 1500 hakijan joukosta, mutta päätyi konkurssiin maaliskuussa 2013. Vuoden 2012 lokakuussa ydinkeskustassa avattu Keskon liikekeskus työllistää arvioiden mukaan 120–140 henkeä.

Valkeakosken suurimmat työnantajat 31. joulukuuta 2015:Valkeakosken kaupunki Viitattu 31.10.2016.

 Valkeakosken kaupunki 1445 (työvuosia)
 Saarioinen Oy 386
 UPM-Kymmene Oyj 360 (Tervasaaren paperitehdas)
 Amcor Oy 292
 Valkeakosken aluesairaala 226
 Walki Oy 177
 Valkeakosken ammatti- ja aikuisopisto 143
 Adara Pakkaus Oy 138
 VaBe Oy 101
 Valmet technologies Oy 90

 Kaupalliset palvelut 
pienoiskuva|Näkymä Valkeakosken pääkadulta
Valkeakosken keskustassa sijaitsee kaksi kauppakeskusta, KoskikaraYhteystiedot Koskikara. Viitattu 23.12.2010. ja Torikeskus.

Kauppakeskus Koskikarassa sijaitsee kaupungin suurin elintarvikeliike S-market Valkeakoski. Lisäksi Koskikarassa sijaitsee muun muassa Alko, Koskikaran Kenkä, Valkeakosken Osuuspankki, Silmäasema ja muita peruspalveluihin kuuluvia liikkeitä. Koskikaran katon alla sijaitsee 36 liikettä.Liikkeet aakkosittain Koskikara. Viitattu 23.12.2010.

Yhteistalolla sijaitsee muun muassa vuonna 2009 toimintansa aloittanut Kuntokeskus Kanava, R-kioski, Yhteistalon Kukka ja Beauty Flames. Aivan kanavanrannassa sijaitsevan rakennuksen alakerrasta löytyy Bar Panama.

Vuonna 2008 Valkeakoskelle avattiin Lidl. Valkeakosken suurimmat päivittäistavarakaupat ovat Torikeskuksen K-citymarket ja Koskikaran S-market. Lisäksi Valkeakoskella on neljä K-Markettia, S-market Superi ja Sale. Valkeakoskella on myös lukuisia kioskeja, joista kolme on R-kioskeja. Tämän lisäksi Valkeakoskella on muutamia kyläkauppoja.

Valkeakosken pääkatu on Valtakatu. Valtakadulla sijaitsee liikkeitä ja palveluja kuten Säästöpankki, Suomen terveystalo ja Nordea. Valtakadun varrella sijaitsee myös kauppakeskus Koskikara.

Muita tärkeitä katuja keskustassa ovat Seurahuoneenkatu, Valkeakoskenkatu, Torikatu, Kauppatori ja Apiankatu. Seurahuoneenkadun varrella sijaitsevat muun muassa nuorisokahvila Barbaari ja Pohjantähti (vakuutusyhtiö). Se on yksisuuntainen katu pohjoiseen päin. Valkeakoskenkadun varrella sijaitsee puolestaan Valkeakosken kaupunginteatteri ja muutamia liikkeitä. Torikadulta pääsee kauppakeskus Koskikaraan, ja kauppakeskuksen kiinni ollessa ravintola Stellaan ja Hesburgeriin, jotka sijaitsevat liikekeskuksen katutasossa. Kadun varressa on myös muutamia liikkeitä, kuten SPR-Kirppis sekä antikvariaatti Willen Wanhat. Kauppatorin reunoilla sijaitsee useita liikkeitä, kuten Instrumentarium, Info-kirjakeskus, Valkeakosken musiikki ja Specsavers-optikko. Apiankatu puolestaan sijaitsee Valkeakosken kanavan eteläpuolella. Apiankadulla sijaitsee kauppakeskus Yhteistalon lisäksi K-Market, Valkeakosken linja-autoasema, Matkahuolto, sekä lukuisia kahviloita, ravintoloita ja erikoisliikkeitä.

Matkailupalveluita tarjoavat hotelli Waltikka sekä Apianlahden leirintäalue, jotka ovat auki ympäri vuoden.

Koulutus
Perusopetus
Valkeakoskella on 9 peruskoulua, joista 6 on perinteisiä alakouluja sisältäen luokat 1–6 (Kärjenniemen, Leppälän, Rauhalan, Sorrilan ja Tarttilan koulut). Näistä Kärjenniemen ja Sorrilan koulut ovat suurimmat.

Valkeakoskella on yksi yläkoulu Naakan koulu ja 1–9 luokkien Roukon yhtenäiskoulu. Valkeakosken keskustassa toimi pitkään Apian yläaste ja lukio, mutta koulu lakkautettiin uuden Tietotien lukion rakentamisen alkaessa. Yläasteen opiskelijat siirrettiin Tyryn ja Naakan yläkouluihin ja lukiolaiset evakkoon Hämeen ammattikorkeakoulun tiloihin. Tämä aiheutti paljon kritisointia Valkeakosken kaupunkia kohtaan, koska alun perin kaupunki oli luvannut oppilaiden saavan opiskella koululla uuden lukion valmistumiseen asti, mutta lähetti kuitenkin oppilaat evakkoon ennen aikojaan koulun purkutöitä varten. Koulu kuitenkin seisoi tyhjillään paikoillaan useamman vuoden liikekeskushankkeen myöhästymisen vuoksi.
Valkeakosken kaupungille on jätetty valituksia useiden koulujen kunnosta ja osa kouluista onkin asetettu jonkinasteiseen käyttökieltoon.Valkeakoskesta tuli käyttökieltolandia  Valkeakosken Sanomat 27.9.2010. Viitattu 20.12.2010.Tietolassa "tikut silmissä" vielä 1,5 vuotta  Valkeakosken Sanomat 7.9.2009. Viitattu 20.12.2010.Tyryläiset kärvistelevät tunkkaisissa luokissa Valkeakosken Sanomat 20.12.2010. Viitattu 20.12.2010.Tyryn B-siivessä haisee sisäilma  Valkeakosken Sanomat 16.9.2010. Viitattu 20.12.2010.Uusi koulu ja päiväkoti tulossa Sointulaan  Valkeakosken Sanomat 16.11.2010. Viitattu 20.12.2010.

Muu koulutus 
Valkeakoskella on myös kunnallinen musiikkiopisto ja Valkeakoski-opisto, jossa on kielten ja ilmaisutaidon kursseja. Lisäksi Valkeakosken Sääksmäellä toimii Päivölän opisto.

Valkeakoski Campus
Valkeakoski Campus on kaupungin keskustan pohjoispuolella sijaitseva koulukeskittymä. Campukseksi luetaan Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) Valkeakosken opetuspiste, Tietotien lukio sekä Valkeakosken ammatti- ja aikuisopisto (VAAO). Campukselle on myös suunniteltu opiskelija-asuntoloita sekä Lotila Business Gardenia.Lotila Business Garden Valkeakoski Campus, Viitattu 27.12.2010.

Valkeakosken uusi, Tietotien lukio avasi ensi kertaa ovensa oppilaille syksyllä 2009. Lukiossa on noin 400 oppilasta. Uusi lukio rakennettiin pitkälti nykyteknologia varaan, ja lukiossa ovat esimerkiksi käytössä älytaulut sekä opetustuntien videointi. Oppilaat voivat katsoa tunnit uudelleen videoina. Lukio tekee yhteistyötä HAMK:n kanssa. Tietotien lukion rehtorina toimii Jaana LeppäTietotien lukio: Henkilökunta  Valkeakosken kaupungin Internetportaali Viitattu 27.12.2010..

Lukukaudella 2010–2011 Hämeen ammattikorkeakoulun Valkeakosken opetuspisteessä toimii kolme koulutusohjelmaa: automaatiotekniikan (Automation Engineering), tuotantotalouden (Industrial Management) ja ”Degree Programme in International Business”.Valkeakoski  Hämeen ammattikorkeakoulu. Viitattu 27.12.2010. HAMK:ssa opiskelee runsaasti ulkomaalaisia opiskelijoita. HAMK tekee yhteistyötä Tietotien lukion lisäksi Hakan kanssaHaka voitti aina kun HAMK kannusti! Valkeakosken Sanomat 25.10.2010. Viitattu 27.12.2010..

Campuksen suurin oppilaitos on Valkeakosken ammattiopisto, jossa opiskelee vuosittain noin 1 400 oppilasta.VAAO on osa Valkeakoski Campusta  Valkeakosken ammatti- ja aikuisopisto, Viitattu 24.12.2010. VAAO rakensi vuonna 2010 uuden osan kouluunsa kaupan ja hallinnon alan siirryttyä keskustasta campukselle.
Lukukaudella 2011–2012 alkavat seuraavat ammattikoulutusohjelmat:Valkeakosken ammatti- ja aikuisopisto: Koulutustarjonta 2011  Viitattu 27.12.2010.
 Merkonomi
 Kansainvälisen kaupan merkonomi
 Datanomi
 Koneenasentaja
 Koneistaja
 Automaatioasentaja
 Sähköasentaja
 Talonrakentaja
 Putkiasentaja
 Prosessinhoitaja
 Maalari
 Ajoneuvoasentaja
 Parturi-kampaaja
 Kosmetologi
 Kokki
 Lähihoitaja

Valkeakosken ammattikoulussa opiskelee paljon ulkopaikkakuntalaisia. Suurimmat opiskelijamäärät Valkeakosken lisäksi tulevat Tampereelta, Kangasalta, Akaasta, Kylmäkoskelta ja Pälkäneeltä.

Kaupunginosia, kyliä ja kulmakuntia
Maaseutu ja kylät
pienoiskuva|Kärsänlahti Mallasvedellä
Pääosin koko Valkeakosken maaseutu on vanhaa Sääksmäen kunnan aluetta.

 Sääksmäki (koostuu Huittulasta ja Ritvalasta), Kemmola, Mälkiäinen, Haukila, Uskila, Tykölä, Viranmaa, Kasuri / Koivuniemi / Raija, Metsäkansa, Ylenjoki, Konho, Nikkarinhanko / Muti, Rantoo, Yli-Nissi, Kärjenniemi, Vedentaka, Kaapelinkulma, Kannistonmäki, Viuha, Mattila, Vuorentaka, Valto, Paino, Tarttila, Pyörönmaa, Vanhakylä

Kaupunginosat
Valkeakosken keskustaajamassa on 22 kaupunginosaa. Kaupunginosat jakautuvat edelleen osa-alueisiin. Kaupunginosat ja niiden osa-alueet ovat:

1. kaupunginosa
Tervasaari, Myllysaari, Tietola ja Tehtaankatu
2. kaupunginosa
Ydinkeskusta, Tallinmäki ja Kerhomaja
3. kaupunginosa
Kauppilanmäki, Yrjölä ja Heikkilä
4. kaupunginosa
 Jyräänmäki, Haka-alue, Kaskela, Laiska, Lumikorpi, Naakanrinne, Naakka ja Pässinmäki 
Antinniemi
Roukko
7. kaupunginosa
Matinmäki, Mäntylä, Roukonperä ja Vääräkoivu
Lintula
Kirjasniemi
Ulvajanniemi

11. kaupunginosa
 Pohjankorpi ja Tyry
12. kaupunginosa
Juhannusvuori, Kokkola, Naakka, Raikas ja Sassi
Tuomaala ja Haapasaari
Raija-Koivuniemi
Raija ja Koivuniemi
Sointula
Eerola
Pispantalli
Holmi-Varsanhäntä
Holmi ja Varsanhäntä
Kärjenniemi
Irjala
Kemmola
Juusonranta

Lisäksi näiden kaupunginosien läheisyydessä, mutta niiden ulkopuolella, sijaitsevat Vanhakylä ja Viuha.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Valkeakoskella oli 21 136 asukasta, joista 18 429 asui taajamissa, 2 478 haja-asutusalueilla ja 229:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Valkeakosken taajama-aste on 88,1 %. Valkeakosken taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Valkeakosken keskustaajama 17 066 2  Kärjenniemi 688 3  Kasuri 348 4  Huittula 327

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Valkeakoskella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Sääksmäen seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Valkeakoskella toimii Valkeakosken helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Valkeakosken alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.Tampereen ortodoksinen seurakunta 

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Valkeakosken kaupungin nykyisellä alueella.
 Valkeakosken seurakunta (yhdistetty Sääksmäen seurakunnan kanssa uudeksi Sääksmäen seurakunnaksi 2007)

 Kulttuuri 
pienoiskuva|Metsäkansan Wanha Asema

 Murre 
Valkeakosken alueella puhutun kielen perustana on perihämäläiseen murteeseen luettava Sääksmäen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.

Tapahtumat
Valkeakosken suurin vuosittainen kulttuuritapahtuma on Työväen Musiikkitapahtuma, johon vuonna 2010 osallistui yli 35 000 ihmistä.Työväen Musiikkitapahtumassa ennätysyleisö - 35 000 kävijää  Valkeakosken Musiikkitapahtuma 2.8.2010. Viitattu 20.12.2010. Sääksmäellä vietetään nykyäänkin keväisin perinteistä helkajuhlaa. Se on ainoa laatuaan Suomessa.Valkeakosken kansallinen puistoselvitys, s. 21. Valkeakosken kaupunki: Tampere 2010.  

Valkeakoskella järjestettiin ensimmäinen Onni Rock vuonna 2007, jolloin pääesiintyjänä oli Ari Koivunen.Rokkia ja räppiä Apianniemen sunnuntaissa  Valkeakosken Sanomat 10.8.2010. Viitattu 20.12.2010. Vuonna 2008 sen nimi oli Onni Pop ja pääesiintyjänä lavalle nousi Anna Abreu. Vuodet 2009 ja 2010 tapahtuma toimi Onnirokki-nimellä. Vuonna 2009 esiintyjänä oli Apulanta ja vuonna 2010 Fintelligens sekä Pete Parkkonen.Järjestetäänkö Onnirokki myös ensi vuonna?  Valkeakosken Sanomat 16.8.2010. Viitattu 20.12.2010. Myös paikallisessa kauppakeskus Koskikarassa järjestetään konsertteja. Muun muassa Anna Abreu, CheekLauantai-ilta täyttyy hevin ja räpin rytkeestä  Valkeakosken Sanomat25.8.2010. Viitattu 20.12.2010. ja Hevisaurus ovat esiintyneet Koskikarassa.

Valkeakosken useat kulttuurimuseot (Suomen Jalkapallomuseo, Myllysaaren museo, Voipaalan taidekeskus, Emil Wikströmin museo ja Kari-paviljonki) ovat tärkeä osa Valkeakosken matkailua. Kesäisin turismia lisää Hakan ottelut jalkapallon Veikkausliigassa sekä vuonna 2010 rakennettu kesäteatteri.Pirkko & Åke - Vuosisadan rakkaustarina  Viitattu 17.12.2010. Vuonna 2010 kesäteatterissa esitettiin Pirkko & Åke -musikaali, joka kertoi Pirkko Mannolan ja Åke Lindmanin välisestä romanssista. Päärooleissa nähtiin Ilkka Koivula ja Iina Kuustonen. Näytelmää kävi katsomassa yli 20 000 henkeä.Siirtyykö Pirkko ja Åke sisätiloihin? Valkeakosken Sanomat 26.8.2010. Viitattu 17.12.2010.

Valkeakoskella toimii myös Suomen pienin kaupunginteatteri, joka tuottaa vuosittain kaksi omaa päätuotantoa, ja toimii kiertävien vierailijoiden estradina.

 Arkkitehtuuri 
Valkeakoskella sijaitsee Visavuoren taiteilijakoti, joka on kuvanveistäjä Emil Wikströmin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa itselleen rakennuttama kuvanveistoateljee. Se on kansallisromanttisen arkkitehtuurin tärkeimpiä rakennusmuistomerkkejä Suomessa. Visavuoren taiteilijakoti ja ateljee on nimetty valtakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.  Nykyisin Visavuoressa toimii museo, jota ylläpitää Visavuoren museosäätiö.

Asuntomessut
Vuonna 2009 Asuntomessut järjestettiin Valkeakosken Lintulassa.Valkeakoski 2009  Suomen asuntomessut Viitattu 14.12.2010. Asuntoja rakennettiin yhteensä 42, joista 40 oli näyttelykohteina.Messuhistoria  Suomen asuntomessut. Viitattu 14.12.2010. 9. elokuuta päättyneiden messujen teemana oli energiatehokas asuminen.Messuteemat  Suomen asuntomessut. Viitattu 14.12.2010. Kävijöitä messuilla oli yhteensä 142 386, joka täytti järjestäjien odotukset.Valkeakosken asuntomessut päättyivät onnellisesti Suomen asuntomessut. Viitattu 14.12.2010.

Vuonna 2017 Valkeakosken Länsi-Lintulassa, entisen asuntomessualueen vieressä järjestettiin talonäyttely. Näyttelyssä kävi yli 10 000 kävijää, mikä ylitti järjestäjien odotukset. ((https://www.valkeakoskensanomat.fi/uutiset/art-2000006966604.html))

Ruokakulttuuri
Valkeakosken pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suutarinlohi, perunamokko eli perunasose ja hapanreikäleipä.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 78. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Liikenne
pienoiskuva|vasen|Sääksmäen silta
pienoiskuva|Jutikkalan moottoritieliittymä Saarioispuolessa
Valkeakoskelta Helsinkiin ajaa moottoritietä puolessatoista tunnissa ja Tampereelle tai Hämeenlinnaan puolessa tunnissa.

Valkeakosken keskustan vierestä kulkee Seututie 130, joka on entinen Valtatie 3. Valkeakoskelta kulkee myös Valtatie 3 kahdessa kohdassa. Valkeakosken keskustasta kulkee Valtatie 3:lle Seututie 304. Seututie 304:n loppupäästä kääntyy paikallistie 3044, joka vie Toijalaan. Kärjenniemen kohdalla Seututie 304:ltä kääntyy Lempäälään vievä paikallistie. Valkeakosken keskustasta pääsee Seututie 307:ä pitkin Pälkäneelle, ja Seututie 310 vie Kangasalle. Valkeakosken taajaman eteläosasta pääsee myös paikallistietä pitkin Huittulaan, Sääksmäelle. Sääksmäeltä pääsee myös paikallistie 3071:tä pitkin Haukilaan ja sieltä aina Pohjois-Hattulaan.

Helsingin ja Tampereen välisistä linja-autojen pikavuoroista noin 65 % pysähtyy Valkeakoskella. Suoria pikavuoroja Tampereelle ja Helsinkiin kulkee päivittäin noin 20 kappaletta suuntaansa. Matka-aika Helsingin osalta vaihtelee kahden tunnin molemmin puolin. Valkeakosken ja Tampereen välillä vakiovuoroja kulkee maanantaista perjantaihin noin 30 kappaletta suuntaansa. Lauantaisin vuorojen määrä on tästä noin puolet ja sunnuntaisin kolmannes. Matka-aika Tampereelle on vakio- ja pikavuoroilla nopeimmillaan noin puoli tuntia.

Valkeakoskelle on rautatieyhteys Toijalasta. Rata valmistui 1938, ja sillä on ainoastaan tavaraliikennettä, paitsi silloin, kun Haka pelaa Suomen Cupin finaalissa. Tällöin asemalta lähtee perinteinen cup-juna.Valkeakoskella odotetaan cup-junaa MTV3.fi 29.10.2008. Viitattu 27.12.2010.

Juna-bussi-yhteydellä Toijalan kautta matka-aika Valkeakosken ja Helsingin välillä sekä Valkeakosken ja Turun välillä on nopeimmillaan noin kaksi tuntia. Valkeakosken ja Tampereen välinen matka kestää tätä reittiä noin tunnin. Valkeakosken ja Toijalan välisiä linja-auton vakiovuoroja kulkee maanantaista perjantaihin noin 15 kappaletta suuntaa kohden. Viikonloppuisin määrä on tästä noin kolmasosa.

Suoria vakiovuoroja liikennöidään Valkeakoskelta lisäksi Kangasalle, Akaaseen, Urjalaan, Hauholle ja Pälkäneelle.

Valkeakoski on järviväylien varrella ja siellä oleva kanava yhdistää Mallasveden ja Vanajaveden.Valkeakoski - kanava  Tampereen museot/Vapriikki AKSELI 2003. Viitattu 23.12.2010.

Välimatkat

 23px Sääksmäen kirkonkylään keskustasta 8 km
 23px Tampere 35 kmPaikkakuntien välimatkoja Suomessa  Liikennevirasto Viitattu 23.12.2010.
 23px Kangasala 32 km
 23px Akaa (Toijala) 21 km
 23px Lempäälä 21 km
 23px Pälkäne 24 km
 23px Iittala 22 km
 23px Hämeenlinna 44 km
 23px Forssa 75 km
 23px Helsinki 145 km
 23px Turku 145 km
 23px Lahti 103 km

Urheilu

 Urheiluseurat 
Valkeakoskella toimii useita aktiivisia urheiluseuroja, joista tunnetuin on yleisseura Valkeakosken Haka. Valkeakosken Hakasta irrottautunut ”Haka-perheeseen” kuuluva jalkapalloseura Haka pelaa Veikkausliigan kotiottelunsa Tehtaan kentällä. Valkeakosken Hakan hiihtojaosto on yksi Suomen menestyneimpiä hiihtoseuroja. FC Hakan juniorijoukkueita ennen pelataan Valkeakosken Nappulaliigassa, joka on perustettu vuonna 1960.Valkeakosken Nappulaliiga 50 vuotta! Sääksmäen Sopu 2.8.2010. Viitattu 20.12.2010.
pienoiskuva|Tehtaan kenttä
Valkeakosken Isku-Veikot pelasi ensimmäisen kerran Lentopallon SM-liigaa kausina 1964–1965 ja 1965–1967, jonka jälkeen joukkue palasi divisiooniin pelaten niissä 40 vuotta. Kauden 2006–2007 päätteeksi Isku-Veikot nousi SM-liigaan voittamalla Keski-Savon Paterin yhdellä pisteellä.Hurrikaani ja Isku-Veikot nousivat miesten SM-liigaan Suomen Lentopalloliitto 1.4.2007. Viitattu 23.12.2010. Isku-Veikot kuitenkin putosi SM-liigasta kauden 2009–2010 päätteeksiIsku-Veikot putosi ykkössarjaan  Valkeakosken Sanomat 4.4.2010. Viitattu 23.12.2010., jolloin Isku-Veikkojen edustusjoukkue lopetettiin. Nykyisin Isku-Veikoissa on vain harrastustoimintaa. Joukkue pelasi kotiottelunsa Apian urheilutalolla ValkeakoskellaIsku-Veikot tavoittelee Apialle yleisöennätystä  Valkeakosken Sanomat 9.3.2010. Viitattu 23.12.2010..

Valkeakoskella on menestyvä futsaljoukkue Mad Max, joka pelaa Futsal-liigaa. MadMax on voittanut Suomen mestaruuden kaudella 2005–2006.Futsal Mad Max: Edustusjoukkue Viitattu 23.12.2010. Valkeakoskella vaikuttavat myös urheiluseurat Valkeakosken Koskenpojat, Pallo-Sepot 44, Valkeakosken uimaseura sekä jääkiekkojoukkue Kiekko-Ahmat, joka pelaa Suomen II-divisioonaa Hämeen alueella.

Sääksmäen Sopu on vuonna 1960 perustettu sääksmäkeläinen jalkapallojoukkue. Sen edustus pelasi kaudella 2010 Tampereen piirin IV divisioonassa.Edustus  Sääksmäen Sopu. Viitattu 20.12.2010.

Vuonna 1991 perustettu Koski-Petankki on valkeakoskelainen petankkiseura.Koski-Petankki  Valkeakosken kaupunki. Viitattu 20.12.2010. Seura pelaa naisten ja veteraanien SM-sarjassa, sekä yleisen sarjan I-divisioonassa. Seura on Suomen Pétanque-Liiton jäsenJäsenseurat  Suomen Petanque-Liiton rekisteri Viitattu 20.12.2010. ja sillä on mestaruuksia erilaisista veteraanikilpailuista.TUL:n Veteraanipäivien Petanquemestaruuskilpailut  TUL Kymenlaakso 11.6.2010. Viitattu 20.12.2010.

Valkeakoskella on kaksi tanssiseuraa, joilla on toimintaa: Rocking Flames ja Tanssiseura Marimba. Tanssiseura Marimba on menestynyt rock ’n’ roll -tanssissa. Seuran parit ovat voittaneet Suomen mestaruuden vuosina 2005, 2008, 2010-2015 ja 2017. Valkeakoskelaisia rock ’n’ roll -tanssin Suomen mestareita ovat Jani Lähdesmäki, Anne-Maria Rantala, Jori Huovinen, Heidi Huovinen, Laura Hell, Hanna Lähdesmäki ja Niklas Hagel. Lisäksi seuranparit ovat saavuttaneet lukuisia mitaleja Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa. Junioriluokan mitalisteja ovat Mikko Vihervä, Sanni Mäkinen, Niklas Hagel ja Salla Nikkanen. Aikuisten sarjassa puolestaan mitaleille on yltänyt parit Jani Lähdesmäki ja Hanna Lähdesmäki sekä Jori Huovinen ja Laura Hell.Seurat Valkeakoski. Viitattu 24.12.2010.

Urheiluseura Valkeakosken Voimistelijat (VaVo) aloitti toimintansa vuoden 2019 elokuussa. VaVo syntyi liikuntaseura Haka Gym ry:n ja Valkeakosken Koskenpoikien Voimistelujaosto yhdistivät voimavaransa. Seuran lajeihin kuuluvat muun muassa joukkuevoimistelu (sekä kilpa- että harrastetasolla), kilpa-aerobic ja free gym.

 Urheilutapahtumat 
Pirkan Hölkkä on vuosittain lokakuussa järjestettävä maastojuoksutapahtuma, joka on järjestetty vuodesta 1970 lähtien. Pitkän matkan juoksutapahtumassa juostaan 33 kilometrin pituinen reitti Valkeakoskelta Tampereelle. Tapahtumaan osallistuu vuosittain 1 000–1 500 osanottajaa. Pirkan hölkän järjestävät Tampereen Taivaltajat ry ja Valkeakosken Retkeilijät ry.

Nuorten suunnistustapahtuma Nuorten Jukola järjestettiin vuonna 2021 Korkeakankaan urheilukeskuksessa. Tapahtuma kokosi viikonlopun ajaksi Valkeakoskelle noin 3 000 vierasta, ja tapahtumaa pidettiin suurena menestyksenä. Järjestelyistä vastasi Valkeakosken Hakan suunnistusjaosto. Kilpailusta tuotettiin livelähetys, joka keräsi jopa 15 000 katsojaa.

 Ystävyyskaupungit 
 Gotlannin kunta (epävirallinen)Valkeakosken ystävyyskaupungit  Valkeakosken kaupungin internetportaali, Viitattu 14.12.2010.
 Kragerø (vuodesta 1954)
 Sokol (vuodesta 1971)
 Vechelde (vuodesta 1976)
 Jelenia Góra (vuodesta 1979)
 Nanchang (vuodesta 1997)
 Maarianhamina (vuodesta 1999)
 HajdúszoboszlóKahdenväliset suhteet Suomen suurlähetystö, Budapest. Viitattu 14.12.2010.

 Katso myös 
 Valkeakosken tehdasrata
 Luettelo Valkeakosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Valkeakosken kaupunki
 Tilastokeskus – Valkeakosken avainluvut
 Valkeakoski Sääksmäkiseuran sivuilla 
 Valkeakosken esittelyelokuva vuodelta 1963, jolloin kauppalasta tuli kaupunki

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit