Kauhava

Kauhava on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Seinäjoen seutukunnassa Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kauhavalla asui  henkeä (), ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä (). Väestötiheys on  asukasta/km². Kauhavasta tuli kaupunki 1986. Vanha Kauhavan kaupunki lakkautui, kun se yhdistyi Alahärmän, Kortesjärven ja Ylihärmän kanssa uudeksi Kauhavaksi vuonna 2009.

Kauhava on tunnettu eritysesti Pohjanmaan puukkopitäjänä. Kauhavan maisemassa korostuu Alajoen peltolakeus, joka avautuu kaupungin läpikulkevan maantien laitamilla Lapuanjoen molemmin puolin.

 Historia 
Perttulanmäen alueelta on löydetty kivikautista asutusta ja Hatunluoman kivikautinen asuinalue ulottuu osittain Kauhavan alueelle. Pysyvä asutus Kauhavalle syntyi kuitenkin 1500-luvulla, jolloin uudisasukkaat saapuivat Kauhavalle pääasiassa Kyrön seudulta. Kauhavan vanhimmat talot olivat Kamppinen, Somppi ja Pelkonen.Rikkonen & Sihvo 1986, s. 87–88

Asutus laajeni Kauhavalla nopeasti. Vuonna 1570 taloja oli 17 ja vuonna 1600 jo 28. Kauhavan aluetta kutsuttiin alun perin Kauhajoeksi ja Sydänmaaksi ja se kuului vuodesta 1608 lähtien Lapuaan. Kauhavan kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1643. Kauhavan ensimmäinen kirkkorakennus oli vaatimaton kirkkotupa. Vuonna 1643 valmistui Kauhavan ensimmäinen kirkko.

Kauhavan asukasluku alkoi kasvaa nopeasti 1700-luvulla ja alue vaurastui tervakaupan ansiosta. Toisen kirkon rakennutti Antti Hakola vuonna 1756. Vuonna 1805 asukkaita oli jo 3051. Kauhava oli 1800-luvulla tunnettu puukkojunkkareistaan eli häjyistä. "Kauhavan rumaksi vallesmanniksi" kutsuttu Adolf Hägglund onnistui 1860-luvun lopulla kukistamaan häjyjen johtomiehet. Vuosina 1867–1869 käräjiä häjyjen johtomiehiä vastaan käytiin Pollarin talossa.

Häjyjen kukistumiseen vaikutti mm. siirtolaisuus, herännäisyys ja nuorisoseuraliike. Joukkoliikkeet kanavoivat pohjalaisten nuorten miesten toimintatarmon hedelmällisempiin harrastuksiin. Itsenäinen kirkkoherrakunta Kauhavasta tuli 1859 ja kunta 1867. Suomen ensimmäinen nuorisoseura perustettiin juhannuksena 1881 Kauhavan Hahtomaan kylässä. Myöhemmin Kauhavalle perustettiin vielä seitsemän nuorisoseuraa.
vasen|pienoiskuva|228x228px|Kartta nykyisen Kauhavan alueen kuntaliitoksista
1880-luvulla Kauhavalle rakennettiin rautatie, joka oli huomattava edistysaskel elinkeinoelämälle. Puukontekijät ja kutojat toivat tuotteitaan rautatieasemalle myytäväksi. Kaupankäynti loi perustan puukko- ja kutomoteollisuudelle. Vuosisadan lopulla Kauhavalta lähti siirtolaiseksi lähes 4000 henkeä, mutta vuonna 1920 pitäjässä asui silti noin 7800 asukasta. Kauhavan toinen kirkko paloi joulupäivänä 1921 ja nykyinen kirkko valmistui vuonna 1925 Josef Stenbäckin piirustusten mukaisesti.

Vuonna 1929 puolustusvoimien Ilmasotakoulu muutti Santahaminasta Kauhavalle. Ilmasotakoulu toi väriä paikkakunnan elämään sekä toi kaupunkiin työpaikkoja ja koulutusmahdollisuuksia. Syksyllä 1968 Kauhavalla paljastettiin 51 Kauhavalla palvelleen, lento-onnettomuuksissa surmansa saaneiden lentäjien muistomerkki. Lentosotakoulu lakkautettiin vuonna 2014.

Kauhava, Alahärmä, Ylihärmä ja Kortesjärvi päätyivät kuntaliitokseen taloudellisista syistä vuonna 2009. Asukkaiden identiteetissä vanhat kuntarajat näkyvät pitkään sen jälkeen.

pienoiskuva|150px|Kauhavan vaakuna vuoden 2008 loppuun saakka.

 Maantiede 
Kauhavan naapurikunnat ovat Evijärvi, Isokyrö, Lappajärvi, Lapua, Pedersören kunta, Seinäjoki, Uusikaarlepyy ja Vöyri, joista Pedersören kunta, Uusikaarlepyy ja Vöyri kuuluvat Pohjanmaan maakuntaan ja muut Etelä-Pohjanmaahan.

 Kylät 
Alahärmän alue
Ekola, Hakola, Hanhila, Hanhimäki, Heikkilä, Hilli, Huhtamäki, Härmä, Kirkonkylä, Kivihuhta, Katajamäki, Kojola, Kuoppala, Köykkäri, Lahdenkylä, Lehtimäki, Markkula, Mylläri, Ojala, Poromaa, Pelkkala, Perkiömäki, Pesola, Piri, Sorvisto, Vakkuri, Voltti, Vuoskoski ja Yliviitala

Kauhavan alue
Alakylä, Annala, Eteläranta, Fräntilä, Hatunkylä, Hirvijoki, Hopiavuori, Huhmarkoski, Huhtamäki, Kantola, Karjanlahti, Kauhava, Kettula, Kleemola, Kosola, Lauttamus (keskustaajama), Lummukka, Matsomppi, Mäenpää, Mäki-Hannus, Orava, Pelkkikangas, Pelkola, Pernaa, Pukkila, Ruotsala, Renko, Sippola, Varpula, Varvas, Viinikka ja Ylikylä.

Kortesjärven alue
Isomäki, Kielinen, Kortesjärvi, Purmojärvi, Rantala, Saarijärvi, Ylikylä, Manninen, Nuottimäki, Fräntilä, Kukkola, Pellinen, Pirttinen, Iso-Pellinen, Lappinen, Laukkonen, Salo, Ylikoski, Porkholma ja Tyynismaa

Ylihärmän alue
Haapoja, Keskikunta, Kirkonkylä, Kosola, Pakka, Vesiluoma, Yliluoma, Kangas, Ikola, Ilomäki, Rannanjärvi, Salomaa ja Taipale.

 Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Kauhavalla oli 16 278 asukasta, joista 10 606 asui taajamissa, 5 618 haja-asutusalueilla ja 54:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kauhavan taajama-aste on 65,4 %. Kauhavan taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2017) 1  Kauhavan keskustaajama 5 509 2  Alahärmän kirkonkylä 2 203 3  Ylihärmän kirkonkylä 2 171 4  Kortesjärven kirkonkylä 611 5  Kangas* 112

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kankaan taajama ulottuu puoliksi Kauhavan ja puoliksi Lapuan kaupungin alueelle.

 Väestö 

Kauhavan asukasluku on yhteensä  asukasta. Nykyisen Kauhavan alueen asukasluku nousi 1980-luvulla korkeimmillaan yli 20 300 asukkaaseen ja pysyi yli 20 000 asukkaassaa aina 1990-luvun puoliväliin saakka. Tämän jälkeen kaupungin asukasluku on kääntynyt tasaiseen laskuun. Kauhavalla toteutettiin vuonna 2009 suuri neljän kunnan kuntaliitos, jolloin Kauhava, Alahärmä, Kortesjärvi ja Ylihärmä yhdistyivät uudeksi Kauhavan kaupungiksi. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Kauhavan väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa.

Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Kauhavan asukasluku jatkaa laskua. Väestöennusteen mukaan Kauhavan väkiluku olisi vuonna 2030 noin 14 032 asukasta, vuonna 2035 noin 13 441 asukasta, vuonna 2040 noin 13 001 asukasta ja vuonna 2045 noin 12 648 asukasta.

 Asuminen 

Kauhavan suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kaupungin asuntokunnista (71,9 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 21,4 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 6,7 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Kauhavan asuntokunnista on 41,3 prosenttia eli noin 2 950 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus on 35,4 prosenttia eli noin 2 500 asuntokuntaa. Kolmen asukkaan asuntokuntia on 10,5 prosenttia eli noin 750, 4–6 asukkaan asuntokuntia 12,4 prosenttia eli noin 890 ja seitsemän tai useamman asukkaan asuntokuntia 0,4 prosenttia eli noin 30.

 Kieli ja etnisyys 
Kauhava on pääsääntöisesti suomenkielinen kaupunki. Vuoden  lopussa Kauhavan väestöstä enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu suomea ja  prosenttia puhuu ruotsia. Vieraskielisten osuus väestöstä on  prosenttia.

Kauhavalla asui vuoden 2023 lopussa 725 ulkomaan kansalaista, mikä on 4,8 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on ukrainalaiset, joita asuu Kauhavalla 332 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat virolaiset (91) ja romanialaiset (62).

 Uskonto 
Vuoden 2023 aluejaon mukaan Kauhavalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kauhavan seurakunta
 Alahärmän kirkkopiiri
 Kauhavan kirkkopiiri
 Kortesjärven kirkkopiiri
 Ylihärmän kirkkopiiri

Seurakunta toimii myös Evijärven kunnan alueella.

Evankelis-luterilaisen kirkon sisäisistä herätysliikkeistä Kauhavalla toimii vanhoillislestadiolaisuus. Vanhoillislestadiolaisten rauhanyhdistykseen kuului vuonna 2023 yhteensä 45 jäsentä.

Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Kauhavalla toimivat Härmän helluntaiseurakunta, Kauhavan helluntaiseurakunta ja Kortesjärven helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kauhavan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kauhavan kaupungin nykyisellä alueella.
 Alahärmän seurakunta (liitetty Kauhavan seurakuntaan 2009)
 Kortesjärven seurakunta (liitetty Kauhavan seurakuntaan 2009)
 Ylihärmän seurakunta (liitetty Kauhavan seurakuntaan 2009)

 Talous 

Talousalueena Kauhava kuuluu Seinäjoen seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 39 715 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 32. suurin.

Kauhavalla oli vuonna 2022 yhteensä 6 106 työpaikkaa ja kaupungissa asui 6 040 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 75,5 prosenttia. Kauhavan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 54,6 prosenttia, jalostuksen 33,8 prosenttia ja alkutuotannon 10,8 prosenttia.

Kaupungin työpaikkaomavaraisuus on 101,1 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,2 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,6 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kauhavalla on 150,3 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

 Elinkeinorakenne 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat peräkärryjä, ajoneuvojen ohjaamoita ja muoviosia valmistava MSK Group Oy, Pohjanmaan Osuuspankki ja Avain Säästöpankki.

Kauhavalaisia työnantajia:

 Etelä-Pohjanmaan Osuuskauppa
 Härmän kuntokeskus
 Iisakki Järvenpää Oy
 Junkkari Oy
 Kauhavan kaupunki
 Komiat

 Lillbacka-yhtiöt
 MSK Cabins Oy
 MSK Group Oy
 MSK Plast Oy
 Pellon Group Oy
 Piristeel

 Safetor Oy Ltd
 Skaala Ikkunat ja Ovet Oy
 Sofor Oy
 Unico Finland Oy

 Koulutus 
Kauhavan lukio on yrittäjyyteen, kansainvälisyyteen ja liikuntaan (lahjakkaiden urheilijoiden monilajiryhmä) profiloitunut yleislukio. Alahärmässä toimiva Härmän lukio on palvelu- ja matkailualan yrittäjyyteen profiloitunut yleislukio.

Kauhavalla sijaitsee Suomen Yrittäjäopisto. Lakkautukseensa vuoden 2014 loppuun asti kaupungissa toimi Lentosotakoulu, joka oli Ilmavoimien tärkein sotilasopetuslaitos.

 Kulttuuri 
 Tapahtumat 
Aprillipäivän aikoihin Kauhavan Kortesjärvellä järjestetään Valehtelun Suomen mestaruuskilpailut. Powerparkin ja LSK Business Parkin alueella järjestetään runsaasti tapahtumia mm. FHRA kiihdytyskilpailuja, Power Truck Show sekä erilaiset messut ja harrastealojen tapahtumat. Perinteisiä kesätapahtumia ovat Puukkofestivaalit ja Härmälääset Häjyylyt, PowerParkin juhannus ja Nordic King.

Herättäjäjuhlat järjestettiin Kauhavalla vuonna 2021.

Suviseurat järjestettiin Kauhavan entisellä lentokentällä vuonna 2023. Suviseurat järjestetään samalla alueella myös vuonna 2026.

 Nähtävyydet 
pienoiskuva|225px|Kauhavan kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema.
 Fouga-patsas
 Hawk-patsas
 Iisakin Jussin tupa
 Kalan torppa
 Powerpark
 Puukkomuseo
 Saarimaan näkötorni
 Suomen Jääkärimuseo

 Ruoka 
Kauhavan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla lihavelli, jossa on sianlihaa, herneitä, porkkanaa, ohraryynejä ja leipäjuuston paloja.

 Urheilu 
Pentti Nikula hyppäsi seiväshypyn maailmanennätyksen Kauhavalla vuonna 1962. Taistelulaji Han Moo Don alkukotina pidetään Kauhavaa.

Alahärmään PowerParkin lähelle on valmistunut uusi ravirata vuonna 2016. Nordic King juhannusravit järjestetään vuosittain.

Kauhavalaisia urheiluseuroja
 Alahärmän Kisa
 Hela-Kiekko
 Kauhavan Kanuunat
 Kauhavan ratsastusseura
 Kauhavan Wisa
 Kortesjärven Järvi-Veikot
 Kortesjärven Mimmit
 White Fox
 Ylihärmän Junkkarit
 Ylihärmän Pesis-Junkkarit

 Viihde 

Kauhavalla on kuvattu muutamia elokuvia kuten Antti Tuurin romaaneihin perustuvat Pohjanmaa, Talvisota, Ameriikan raitti ja Lakeuden kutsu sekä Aleksi Mäkelän ohjaama Häjyt ja Heikki Kujanpään Pieni pyhiinvaellus. Myös Antti Isotalosta kertova Härmästä poikia kymmenen sekä puukkojunkkareista kertova Pohjalaisia on kuvattu Kauhavalla Ylihärmän Kankaan kylässä. Kauhavalla on kuvattu mm. Yle TV2:n sarja Hyvien ihmisten kylä.

Paikkakunnalla on toiminut useita eri tyylisiä alueellista suosiota nauttivia yhtyeitä. Kansallisesti merkittävimpiä ovat 1970–1980-lukujen taitteessa huippukauttaan elänyt Hard Rock Sallinen, ja Micke Björklöfin blues-yhtye Micke Björklöf & Blue Strip, joka on osallistunut alan kilpailuun Saksassa. Yhtye äänitti erään levynsä New Orleansissa. Kolmas paikallinen yhtye on Kauhava Big Band.

Kauhava mainitaan myös monen tunnetunkin yhtyeen kappaleissa, kuten Zen Cafen Tämä on syksy ja Lauri Tähkä & Elonkerjuun Rakasta rintani ruhjeille sekä Pelle Miljoona Unitedin Järjetön Kauhavan ralli. Kansanlaulussa ”Isontalon Antti ja Rannanjärvi” uhkaillaan Kauhavan ”rumaa vallesmannia”.

Kauhavalla pidetyssä kattokökässä (kökkä = talkoot) on kirjoitettu muistiin lukuisia kansanlauluja.

 Liikenne 
 Rautatie 
Kauhavan rautatieasema on Pohjanmaan radan varrella noin 38 km Seinäjoelta pohjoiseen. Kesäisin junat pysähtyvät myös Härmän asemalla, josta on linja-autokuljetus PowerParkiin.

 Etäisyyksiä Kauhavalta 
  Helsinki 396 km
  Tampere 215 km
  Turku 336 km
  Oulu 286 km
  Lahti 325 km
  Kuopio 299 km
  Jyväskylä 206 km
  Pori 214 km
  Vaasa 80 km
  Seinäjoki 39 km
  Lapua 17 km
  Ylivieska 157 km

 Hallinto ja politiikka 
 Hallinto 
Kunnallisvaaleissa 2025 jakautuivat 37 paikkaa kaupunginvaltuustossa seuraavasti: keskusta 17 paikkaa, kokoomus 9 paikkaa, kristillisdemokraatit 4 paikkaa, perussuomalaiset 4 paikkaa, SDP 3 paikkaa. Kaupunginjohtajana toimii Vesa Rantala.

 Kunnan- ja kaupunginjohtajat 
 1957–1983: Onni Laipio
 1983–2008: Lasse Mäkinen
 2009–2014: Harri Mattila
 2015–2022: Markku Lumio
 2022–2023: Liisa Salo (vt.)
 2023–: Vesa Rantala

 Politiikka 
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.https://vaalit.yle.fi/tulospalvelu/kv2017/vaalipiiri/10/kunta/233 (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)

 Vuosi KESK KOK PS SDP KD VAS VIHR muut Johto Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % Ääniä  % 2008 4 598 46,8 2 552 26,0 578 5,9 1 348 13,7 656 6,7     96 1,0 20,8 2012 3 968 46,3 2 028 23,6 871 10,2 1 005 11,7 618 7,2   73 0,9 15 0,2 22,7 2017 3 759 44,4 1 722 20,3 1 180 13,9 842 9,9 739 8,7 120 1,4 68 0,8 40 0,5 24,1 2021 3 051 40,8 1 782 23,8 1 329 17,8 650 8,7 644 8,6    22 0,2 17,0

 Tunnettuja asukkaita 

 Yrjö Alanen, pappi ja kirjailija
 Alanen (Kauhavan suku)
 Micke Björklöf, muusikko
 Jarkko Finni, yleisurheilija (kymmenottelija)
 Kalevi Haapoja, näyttelijä
 Susanna Haapoja, poliitikko
 Aimo Huhtala, eversti
 Jussi Huhtala, toimittaja ja kirjailija
 Adolf Hägglund, ”Kauhavan ruma vallesmanni”Adolf Hägglundin elämäkerta Kansallisbiografiassa.
 Feeli Isosomppi, Mannerheim-ristin ritari numero 70
 Kullervo Jylhä, muusikko
 Iisakki Järvenpää, puukkotehtaan perustaja
 Juho Heikki Kala, suomalainen päätoimittaja ja tilastokonttorin johtaja
 Päiviö Kangas, opettaja, kirjailija ja kuoronjohtaja
 Tapani Kangas, muusikko
 Tapio Kangasniemi, lentopalloilija
 Lyyli Karppinen, kudottaja, yrittäjä ja yritysjohtaja
 Hellevi Keko, valokuvamalli
 Jukka Kemppinen, professori, tieteen ja taiteen toimija
 Valto Klemola, eläinlääkäri, virkamies ja professori
 Antti Korkealaakso, yleisurheilija (aitajuoksija)

 Erkki Korpimäki, eläintieteilijä, professori
 Antti Kurvinen, kansanedustaja, ministeri
 Svante Korkiakoski, näyttelijä
 Matti Laurila, eversti
 John Lauttamus, amerikansuomalainen kirjailija
 Jorma Lillbacka, yrittäjä
 Vesa Mäkelä, näyttelijä
 Sari Peltoniemi, muusikko ja kirjailija
 Jussi Pernaa, jääkiekkoilija
 Veikko Pihlajamäki, poliitikko
 Iivo Polvi, kansanedustaja
 Jaakko Pukkila eli ”Pukkilan Jaska”, puukkojunkkari
 Martti Rantanen, kappalainen ja kansanedustaja
 Seppo Sallinen, muusikko
 Hellevi Salminen, kirjailija
 Martti Sinisalmi, Porin kaupunginjohtaja
 Matti Sippola, nuorisoseuran perustaja
 Antti Tuuri, kirjailija
 Kyösti Virrankoski, poliitikko
 Pentti Virrankoski, professori, historioitsija
 Raimo Vistbacka, kansanedustaja

 Ystävyyskunnat 
  Rapla, Viro
  Aegviidu, Viro
  Rygge, Norja
  Jevnaker, Norja
  Skærbæk, Tanska
  Lemvig, Tanska
  Vimmerbyn kunta, Ruotsi
  Nybro, Ruotsi
  Hultsfred, Ruotsi
  Garður, Islanti
  Þorlákshöfn-Ölfus, Islanti

 Katso myös 
 Luettelo Kauhavan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

 Lähteet 


 Viitteet 

 Kirjallisuutta 
 Pietiläinen, Timo: Kauhavan historia I, kivikaudesta kaupungiksi tuloon Kauhavan kaupunki 1999. 
 Pietiläinen, Timo: Kauhavan historia II: Kauhavaa ja kauhavalaisuutta Kauhavan kaupunki 1998. 

 Aiheesta muualla 

 Kauhavan kotisivut
 Tilastokeskus – Kauhavan avainluvut

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit