Kiuruvesi

Kiuruvesi on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan luoteisosassa. Kiuruvesi erosi Iisalmen kirkko- ja hallintopitäjästä vuonna 1862. Kiuruveden kunta on perustettu vuonna 1873. Kaupunki Kiuruvedestä tuli vuoden 1993 alussa. Rajanaapureita ovat Iisalmi, Pielavesi, Pyhäjärvi, Pyhäntä ja Vieremä.

 Maantiede 
Kiuruvesi sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan luoteiskulmassa Pohjois-Pohjanmaan maakunnan rajalla.

Kiuruveden kirkonkylä muodosti vuodesta 1912 lähtien taajaväkisen yhdyskunnan. Tämä asema päättyi, kun taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin 1. tammikuuta 1956 ja Kirkonkylä jäi osaksi Kiuruveden kuntaa. (Ks. Luettelo Suomen taajaväkisistä yhdyskunnista.)

Kiuruveden Natura-kohteita ovat Toukkasuo-Huttusuo, Suojoen metsä, Luupuveden lintujärvet sekä Jynkänjärven ja Putousnotkon lehdot.

 Kylät 
Aittojärvi, Haapakumpu, Hautakylä, Heinäkylä, Honkaranta, Jokela, Kalliokylä, Kiuruvesi (Taajama), Koivujärvi, Korpijoki, Koskenjoki, Kotajoki (Keskusta), Lahnajoki, Lahnanen, Lapinsalo, Laukkala, Luupuvesi, Löytänä, Niemiskylä, Näläntö, Osmanki, Paajakka, Pihlajamäki, Rantakylä, Rapakkojoki, Remeskylä, Ruokomäki, Ruutana, Rytky, Ryönänjoki, Salmijärvi, Salmenkylä, Sulkavanjärvi, Tihilä, Toiviaiskylä ja Turhala.

Elinkeinot
pienoiskuva|vasen|Maatalous on Kiuruveden elinkeinoelämän kulmakiviä.
Kiuruvesi on ollut jo keskiajalta lähtien maatalousaluetta. Kaupunki oli pitkään Suomen suurin maitopitäjä, mutta kuntaliitosten myötä se menetti asemansa ensin Kokkolalle ja vuonna 2016 Kuopiolle.

Kiuruvesi on edelleen Suomen suurin naudanlihantuottajapitäjä. Lisäksi Kiuruvesi tuottaa Suomessa kolmanneksi eniten maitoa.  

Kiuruvedelle on suunnitteilla Valion ja ST1:n toimesta biokaasulaitos. 

Kiuruvesi palkittiin vuonna 2023 Pohjois-Savon yrittäjäystävällisimpänä kuntana.

Paikkakunnan tunnuksena on Kiuruvesi – Luomu-Suomen pääkaupunki. Uudessa kaupunkistrategiassa 2022–2025 käytetään myös tunnuksena Kiuruvesi – Elämää kaikilla aisteilla. 

Kiuruvedeltä on peräisin yksi Suomen kahdestatoista säilyneestä maatiaiskanakannasta. Maatiaiskanan säilymiseen vaikutti ratkaisevasti Yrjö Luttinen, joka keräsi kanayksilöitä Koivujärveltä, Huttumäen ja Naurisahon tiloilta vuonna 1963. Kanta on mukana Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen vuonna 1998 perustamassa säilytysohjelmassa.Majaharju: Kiuruvetinen maatiaiskana Kiuruvedellä oli 1980-luvulta lähtien tekstiiliteollisuutta (mm. Kamajan neulomo), joka kuitenkin on nyttemmin kuihtunut. Lisäksi kaupungissa on koneenrakennus- ja korjausalan yrityksiä, joista suurin oli maatalouskoneita kehittänyt ja valmistanut Runnin konepaja. Runnin konepajan tunnettuja tuotteita olivat Runni-lumilingot sekä rehunkäsittelyjärjestelmä, josta yhtiö sai Tuottava idea -palkinnon vuonna 1978.Tuottava idea: kilpailun historiikki 1977–2007  Jälkimmäisestä tehtiin myös elokuva Säilörehu pyörille (1978)Elonet: Säilörehu pyörille 

Lähes kaikki Kiuruveden yritykset kuuluvat Kiuruveden Yrittäjiin, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys. Kiuruvesi valittiin Pohjois-Savon yrittäjäystävällisimmäksi kunnaksi vuonna 2023. 

Luomuteema toistuu myös urheilussa, paikkakunnalla toimii lentopalloseura Kiuruveden Luomu-Wolley. Kiuruvedellä toimii myös vuonna 1964 perustettu jalkapalloseura Kiuruveden Palloilijat, KiuPa.Kiupa-historia (Sporttisaitti.com) Jääkiekkotoimintaa Kiuruvedellä harjoittaa 1981 perustettu Kiuruveden Kiekko -81 (KK-81).Kiuruveden Kiekko-81 (www.KK-81.com)   Painonnostolajeissa toimivat Teräs ja Jänne. Kiuruveden Urheilijat (KiurU) perustettiin kesäkuussa 2011, ja sen on määrä ainakin osittain korvata ja jatkaa Teräksen ja Jänteen toimintaa. Amerikkalaisen jalkapallon seuran nimi taas viittaa kaupungin maitopitäjyyteen; seuran nimi on Milky City Farmers.

Liikenne
pienoiskuva|vasen|Kiuruveden rautatieasemaKiuruveden läpi kulkee valtatie 27. 
pienoiskuva|Höyrylaiva Kiuruvesi 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä
Kiuruveden rautatieasema sijaitsee Iisalmi–Ylivieska rataosuudella ja on yksi rataosuuden junakohtauspaikoista. Kaupungissa on myös lentokenttä pienkoneille sekä vierasvenesatama, joka on Saimaan huviveneliikenteen pohjoisin.

Kiuruveden ja Iisalmen välillä oli laivaliikennettä Kiurujoen vuonna 1866 alkaneen perkauksen jälkeen varhaisimmillaan vuosina 1869–80, jolloin Iisalmesta Nivanmäen laituriin liikennöi Piku-höyrypaatti. 

1890-luvulla väliä liikennöi Suomela, sen jälkeen Johan Puustisen Mesek ja Joachim Putkosen Kalervo. Vuosina 1902–23 liikennöi Kalervon ohella kolmekin Kiuruvesi-nimistä laivaa, niistä ensimmäinen, vuosina 1902–1906 käytössä ollut, oli lempinimeltään Pikku-Kiuru. Vuonna 1906 tuli käyttöön toinen Kiuruvesi, 27-metrinen 150 matkustajaa kuljettava, joka kantoi lempinimeä Iso-Hömö. 

Laivaliikenne päättyi Saarikosken kanavan sulkemiseen padolla vuonna 1931. Vesiliikenteen tarvetta vähensi Iisalmi–Ylivieska-radan valmistuminen 1924. 

Etäisyyksiä Kiuruvedeltä
  Iisalmi 35 km
  Jyväskylä 215 km
  Kajaani 125 km
  Kokkola 195 km
  Kuopio 120 km
   Oulu 190 km
  Ylivieska 125 km

Julkisia palveluja
Kiuruvedellä on viisi alakoulua (esikoulu ja luokka-asteet 1–6): Kalliokylän koulu, Lahnajoen koulu, Luupuveden koulu, Nivan koulu ja Rytkyn koulu. Yläkouluja (luokka-asteet 7–9) on yksi (Kiuruveden yläkoulu) ja sen yhteydessä annetaan myös erityisopetusta. Toisen asteen yleissivistävää koulutusta ja joillain linjoilla valinnaista ammatillista opetusta antaa Kiuruveden lukio. Ylä-Savon ammattiopiston luonnonvara-alan yksikössä voi opiskella hevostaloutta.

Perusterveyspalveluja tarjoaa Kiuruveden terveyskeskus. Kulttuuripalveluja tarjoavat muun muassa Kiuruveden kulttuuritalo ja siellä sijaitseva Kiuruveden kaupunginkirjasto, Kiuruveden kirjastoauto sekä Kiuruveden kotiseutumuseo.

 Kulttuuri 
 Tapahtumat 
pienoiskuva|Kiuruvedellä on järjestetty vuodesta 1999 lähtien iskelmämusiikkiin painottunutta viikkoa. Vuodesta 2009 lähtien tapahtuma kulkee nimellä Iskelmäviikko. Kuvassa tapahtumakävijöitä tapahtumasta heinäkuulta 2007.
pienoiskuva|oikea|Iskelmäfestivaaliyleisöä ja keskipäivän tunnelmaa heinäkuisella torilla 2011.
Kiuruvedellä järjestetään vuosittain iskelmämusiikin suurtapahtuma Kiuruveden Iskelmäviikko. Tapahtuma on vuosien saatossa kasvanut ja kehittynyt. Tapahtuma teki kesällä 2023 yleisöennätyksen. Viikon konserteissa oli yhteensä 65 000 kävijää, mikä on yli 15 000 kävijää enemmän kuin aiempi ennätys.

Paikkakunnalla on vahva körttiperinne ja maine uskonnollisena pitäjänä. Körttiläisten suurin vuosittainen tapahtuma, Herättäjäjuhlat järjestettiin Kiuruvedellä heinäkuussa 2010, sitä ennen 1985 ja ensimmäisen kerran 1899.Herättäjäjuhlat odottavat 30 000 vierasta (Suomenmaa 3.7.2010)  Kiuruveden sijainti Savon ja Pohjanmaan rajamailla luo paikkakunnalle omia erityispiirteitään.Leskinen, Lauri: Mitä on kiuruvetisyys? Teoksessa:Kylien savut: kotiseututietoa Kiuruvedestä (toim. Aulis Laukkanen, Ossi Tikkanen & Lauri Winberg), s. 10–17

Kiuruvedellä on Aamulypsy Areena, joka saavutti suuren valtakunnallisen huomion maaliskuussa 2022. Tuolloin Kiuruveden jäähallin nimi muutettiin Aamulypsy Areenaksi, kun Suomipopin Aamulypsyjuontajat etsivät jäähallia suorassa radiolähetyksessä. Tempaus palkittiin vuoden 2023 Radiogaalassa. 

 Ruokakulttuuri 
Kiuruveden pitäjäruoka on Ylä-Savon paikallisherkku, mykyrokka, eräänlainen lihakeitto, johon kuuluvat perunoiden lisäksi erilaiset sisäelimet ja verestä ja jauhoista valmistetut sattumat, ”myvyt”.Kylien savut: kotiseututietoa Kiuruvedestä 1988, s. 183

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kiuruvedellä oli 8 283 asukasta, joista 4 160 asui taajamassa, 4 052 haja-asutusalueilla ja 71:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kiuruveden taajama-aste on 50,7 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kiuruveden keskustaajama.

 Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kiuruvedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kiuruveden seurakunta

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii herännäisyys, sekä vanhoillislestadiolaisuus, jota edustaa Kiuruveden rauhanyhdistys.

Muita kirkkokuntia edustavat Suomen ortodoksiseen kirkkoon kuuluva Iisalmen ortodoksinen seurakunta ja helluntaiherätykseen lukeutuva Kiuruveden helluntaiseurakunta.

 Tunnettuja kiuruvetisiä 

 Erkki Ahonen, tieteiskirjailija ja runoilija
 Ismo Apell, näyttelijä
 Annika Grof, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
 Anssi Halmesvirta, historioitsija
 Martti Harmoinen, insinööri ja keksijä
 Hannakaisa Heikkinen, kansanedustaja
 Herman Hurmevaara, kansanedustaja
 Heidi Jaatinen, kirjailija
 Ananias Jauhiainen, maanviljelijä, Suomen painavin mies
 Antti Kiviranta, päätoimittaja
 Henri Knuutinen, jääkiekkoilija
 Lauri Kokkonen, kirjailija
 Ari Komulainen, umpihankihiihtäjä
 Antti Kämäräinen, kansanmuusikko
 Kalle Kämäräinen, kansanedustaja
 Ville Kämäräinen, kansanedustaja
 Juha Kärkkäinen, liikemies
 Pyry Kärkkäinen, jalkapalloilija
 Leo Laukkanen, kauppaneuvos
 Markku Laukkanen, penkkipunnertaja
 Lauri Leskinen, kirjailija
 Timo Lipitsä, kansanmuusikko
 Paavo Lonkila, olympiavoittaja
 Heikki Lounaja, kirjailija
 Mika Lähderinne, jalkapalloilija
 Malmivaaran pappissuku
 Eino Murtorinne, kirkkohistorioitsija ja teologi
 Anna-Maria Mård, selvänäkijä ja parantaja
 Soini Nikkinen, keihäänheittäjä
 Ilmari Niskanen, jalkapalloilija

 Viljo Nousiainen, yleisurheiluvalmentaja
 Lauri Nuutinen, lääkäri ja professori, lääkintöneuvos
 Sirkka Paikkala, nimistöntutkija
 Onni Palaste, sotakirjailija
 Matti Pietikäinen, tietojenkäsittelytieteilijä
 Juho Pöksyläinen, kansankirjailija
 Esko Rautio, Kiuruveden kunnan- ja kaupunginjohtaja
 Hilkka Ravilo, kirjailija
 Alfred Ruotsalainen, taiteilija
 Antero Ruotsalainen, taidemaalari ja kuvanveistäjä
 Aku Räty, herännäissaarnaaja
 Kalle Röntynen, kansanedustaja
 Erkki ”Seppä” Saastamoinen, kyläseppä ja kansanpelimanni
 Seppo Saastamoinen, liikemies
 Berat Sadik, jalkapalloilija
 Mikko Sidoroff, kuoronjohtaja ja säveltäjä
 Elias Simojoki, kansanedustaja, pastori
 Markku Siponen, kansanedustaja
 Kalevi Takkunen, libristi ja taiteen keräilijä
 Matti Tenhunen, toimittaja ja kommunisti
 Taneli Tenhunen, pyörätuolitenniksen pelaaja
 Paavo Tikkanen, lehtimies
 Juho (Jussi) Timonen, toimittaja, tutkija
Yrjö Timonen, metsänhoitaja ja virkamies, metsäneuvos 
 Reijo Tossavainen, kansanedustaja
 Nitte Valo, laulaja
 Raimo Väyrynen, professori, Suomen akatemian johtaja

 Kaupunginvaltuusto 

Kaupunginvaltuustossa on vuodesta 2021 alkaen 29 paikkaa (edellisellä valtuustokaudella 34 paikkaa) Kaupunginvaltuustossa paikat jakautuvat vuoden 2021 kuntavaalien jälkeen seuraavasti (suluissa muutos edelliseen valtuustoon):
 Keskusta 11 paikkaa (-6 paikkaa)
 Kokoomus 3 paikkaa (-3 paikkaa)
 Vasemmistoliitto 5 paikkaa (-2 paikkaa)
 Kristillisdemokraatit 1 paikka (ei muutosta)
 SDP 0 paikkaa (ei muutosta)
 Perussuomalaiset 4 paikkaa (+2 paikkaa)
 Liike Nyt 5 paikkaa (+5 paikkaa)

Matkailu
Kiuruveden tärkeimpiä matkailukohteita, -nähtävyyksiä ja tapahtumia ovat mm.:
 Kiuruveden meijeri
 Koivujärven rantaterassi
 Kotiseutumuseo
 Raivaajapatsas
 Ylä-Savon Ammattiopisto, Hingunniemi (hevostalouden koulutusyksikkö)
 Kaupungintalo
 Kulttuuritalo
 Kuorevirran vapaa-aikakeskus
 Kiuruveden Iskelmäviikko
 Tieikonikappeli, Suomen ensimmäinen tieikoni
 Aamulypsy-Areena 

 Katso myös 
 Luettelo Kiuruveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
 Kylien savut: kotiseututietoa Kiuruvedestä (toim. Aulis Laukkanen, Ossi Tikkanen & Lauri Winberg) Kiuruvesi: Kiuruveden kotiseutuyhdistys, 1988

Viitteet

 Aiheesta muualla 

 Kiuruveden kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus – Kiuruveden avainluvut
 matkailutietoa Kiuruveden kaupungista 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit