First Congress of Lithuanian Women

Koolol gadanol rewɓe Lituwaani ( Lithuanian   . ) waɗi ko ñalnde 6–7 October [     to Kaunas (oon sahaa jeyaa ko e Laamaandi Riisi, hannde Lituwaani ). Yuɓɓini ɗum ko almudɓe katolik en ngam heblude woote oktoobar 1907 ngam suɓaade Duma tataɓo dowla kono ko geɗe pinal e faggudu tan kaaldaa heen. Yuɓɓinɓe hiirde ndee etinooma noddude wakilaaji renndooji ceertuɗi e jokkondire politik baɗɗe luural hakkunde sosiyaalist en e diineeji katolik en, e hakkunde annduɓe jannguɓe e gure ɗe janngaani. Kongres oo fellitii sosde Dental Rewɓe Lituwaani . Kono luural hakkunde liberal en e katolik en addani dille rewɓe ɗee feccude, haa sosde Fedde Rewɓe Katolik en Lituwaani e lewru Yarkomaa 1908. Fedde Rewɓe sosaa ko e hitaande 1922 tan.Tamašauskas, Kazimieras (12 November 2018) [2008]. "Lietuvos moterų sąjunga". Visuotinė lietuvių enciklopedija (in Lithuanian). Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras.

 Moterys ir vyrai Lietuvoje. Women and Men in Lithuania. 2003. Statistics Lithuania. 2004. p. 9. ISSN 1648-052X.

 ELTA (27 August 2005). "Moterų suvažiavime - apie rimtus dalykus, vyrus ir mamutus" (in Lithuanian). Delfi.lt. Retrieved 30 May 2020

 Taskaram 
Fedde rewɓe Lituwaani sosaa ko e lewru suwee 1905 e nder wolde Riisi to Vilnius . Yuɓɓini ɗum e ardii ɗum ko rewɓe terɗe annduɓe . Ƴellitaare ceertunde waɗii to Kaunas ɗo geɗe rewɓe ƴettaa e terɗe diineeji katolik en, haa teeŋti noon e almuudo Povilas Januševičius [ Lt ] . Almaami’en yuɓɓini Fedde Saint Zita ngam maccuɓe rewɓe e gollooɓe rewɓe. 

E nder peewnugol woote oktoobar 1907 to Duma Dowla tataɓo, Januševičius yuɓɓinii Kongres gadano rewɓe Lituwaani (rewɓe ɓee njaɓaaka wootde e woote ɗee).  E wiyde Sofija Kymantaitė-Čiurlionienė, kongres oo ummorii ko e miijo sosde duɗal njulaagu galleeji e haajuuji ƴettude rewɓe wuro ngam golloraade.  Rewɓe annduɓe ina pamɗi no feewi to Kaunas. Almaami’en ɓee cuɓiima rewɓe njeeɗiɗo ngam tawtoreede goomu yuɓɓo ngoo, kono, e wiyde Kymantaitė-Čiurlionienė, ko gooto e maɓɓe tan – Cecilija Leonienė, debbo awokaa Petras Leonas – tawtoraama jimɗi . Goomu yuɓɓo nguu noddii rewɓe gure (ɓurɓe heewde koye mum en e katolik en) e rewɓe annduɓe ummoriiɓe Vilnius (ɓurɓe heewde jom en hakkillaaji en e luulndiiɓe diine). Ngam heɓde yamiroore laamu ngam mooɓondiral ngal, ngal yeewtataa ko geɗe renndo walla politik, ko geɗe pinal e faggudu tan. 

 Ñaawooje 
Ko winndiyanke biyeteeɗo Gabriel Petkevičait-Bit udditi batu nguu. Ndeen almuɓɓe njiɗnoo ko suɓaade goomu ngam ardaade kongres oo, tawa ko almuudo woni hooreejo mum. Petkevičaitė miijii ko ɗum huunde hulɓiniinde e rewɓe ɓee, o suɓii hoore makko wonde hooreejo kongres oo. O suɓiima kadi Sofija Kimantait-Ciurlionien e Marija Pečkauskait ngam wonde cukko hooreejo, Ona Pleirytė-Puidienė [ lt ] ko binndoowo, e Petras Leonas ko wasiya. E wiyde Leonas, sabu ŋakkeende cellal e daande ŋakkunde, Petkevičaitė ardii ñaawoore ndee ko e kaayitaaji tan ; Pleirytė-Puidienė ardii ko ɓuri heewde e golle tigi rigi ɗee.  Hay gooto e terɗe goomu njuɓɓudi adanngu nguu heɓaani naatde e fedde nde ko ɗum addani ɓe miijaade wonde ko ɓe ƴattooje e ƴattooje. 

 Tawaaɓe 
Ajendaaji ɗi ngalaa politik ɗii ngaddi ko nulaaɓe ummoriiɓe e juɓɓule e lanndaaji politik ceertuɗi. Ko ɗum waɗi, kongres oo ina waɗi rewɓe ummoriiɓe e renndooji ceertuɗi e miijooji politik kono nde tawnoo yeewtere ndee ko e ɗemngal Lituwaani, leƴƴi goɗɗi (Riisi, Poloñ, Yahuuda) njiytaaka. Limre tawtoraaɓe ɓee fof anndaaka. Tawtoraaɓe ɓee caggal ɗuum mbaɗii limlebbi tuggi 350 haa 700. Tawtoraaɓe ɓee ina poti soodde tikketuuji ɗi 25 kopek wonande rewɓe e ruble gooto wonande worɓe. 

Rewɓe tawtoranooɓe ɓee ina njeyaa e ko ɓuri heewde e yimɓe mawɓe pinal Lituwaani e oon sahaa – Gabriyel Petkevičait-Bitė, Sofiya Kimantait-Ciurlionien, Ona Pleirytė-Puidienė [ lt ], Julija Jimantienė-Žemaitė, Marija Pečkauskaitė (Šatrijos Ragana), Sesiliya Leonienė, Felisija Bortkevičienė, Liudvika Didžiulienė, Marija Putvinskaitė-Žmuidzinavičienė [ lt ], Teresė Kubilinskaitė [ Lt ] . Worɓe tawtoranooɓe ɓee ko Petras Leonas, Mikolas Slejevičus, Juozas Tumas-Vaižgantas, Konstantinas Olšauskas, Povilas Dogelis   Winkas Kapsukas, Karolis Pojela, Steponas Kairis, Ogustinas Janulaytis, Kazys Grinius.

 Tuugnorgal