Vene-Ukraina sõja rahuläbirääkimised

Vene-Ukraina sõja rahuläbirääkimised on veebruaris 2022 alanud Venemaa täiemahulise sissetungi käigus Ukrainasse toimunud rahuprotsess. Venemaa president Vladimir Putin on taotlenud Venemaa poolt okupeeritud ja Venemaa poolt osaliselt kontrollitavate alade Venemaa osaks tunnistamist, garantiid, et Ukraina ei liitu NATO-ga, Ukraina sõjaväe kärpimist ja Venemaale kehtestatud sanktsioonide tühistamist. Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi on taotlenud Vene vägede lahkumist, vangide ja röövitud laste tagastamist, Vene juhtide sõjakuritegude eest kohtu alla toomist ja julgeolekugarantiisid tulevase Vene agressiooni eest.

Esimene kohtumine Ukraina ja Vene ametnike vahel leidis aset neli päeva pärast täiemahulise sissetungi algust, 28. veebruaril Valgevenes, kuid lõppes tulemusteta. Järgmised voorud peeti 2022. aasta märtsis Ukriana-Valgevene piiril ja Antalyas Türgis. Türgis toimunud läbirääkimiste ajal tehti ettepanek, et Ukraina võiks loobuda NATO-ga liitumisest ning kärpida oma sõjaväge, kuid ei peaks tunnustama Krimmi annekteerimist ja saaks vastutasuks Lääne julgeolekugarantiid. Läbirääkimiste läbikukkumise põhjusteks olid lahkarvamused võtmeküsimustes, Venemaa soov saada Ukraina kaitsepoliitika kohta vetoõigust, kahtlused Venemaa siiruses ning Butša massimõrv.

Rahuprotsess sai uue hoo 2025. aastal, kui Donald Trump sai Ameerika Ühendriikide presidendiks. Trumpi valitsus on laias laastus nõustunud Venemaa ettepanekutega sõda lõpetada. Euroopa riigid on pigem ühtinud Ukraina soovidega ning pakkunud võimalikku vaherahu valvama Tahtekoalitsiooni rahuvalvevägesid. Venemaa on korduvalt vaherahust ning Putin Zelenskõiga kohtumisest keeldunud.

Vaata ka
 Musta mere teravilja algatus
 Normandia formaat
 Võiduplaan Ukrainale
 Zaporižžja tuumaelektrijaama kriis

Kategooria:Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)
Kategooria:Rahu