Alexamenose grafiti

Alexamenose grafiti on grafiti, mis oli kraabitud Rooma Palatinuse künka lähedal asuva toa seinakrohvi. See on nüüdseks eemaldatud ja asub Palatinuse muuseumis. Grafitit, mida sageli peetakse Jeesuse üheks varaseimaks kujutiseks, on raske dateerida, kuid hinnanguliselt loodi see umbes aastal 200 pKr. Sellel on ilmselt kujutatud noormeest, kes kummardab eeslipeaga kuju, kes on risti löödud ning juures on vanakreeka keeles kiri "Alexamenos palvetab [oma] jumala poole", mis viitab sellele, et grafiti eesmärk oli pilgata kristlast nimega Alexamenos.

Kirjeldus
pisi|Kujutis teoses "Ancien Rome in the Licht of Recent Discoveries" (Vana-Roomast hiljutiste avastuste valguses) (1898)
Pildil on kujutatud inimkehaga ja eesli või muula peaga figuuri ristil. Pildi paremas ülanurgas on üpsiloni või tau kujuline rist. Pildi vasemal küljel on noor mees – ilmselt Alexamenos – Rooma sõduri või valvurina, kel tõstetud üks käsi žestina, mis võib viidata palvetamisele.

Alexamenos on olnud Sokratese õpilase Teose Alexamenose ja Aitoolia väejuhi Alexamenose (2. sajand eKr) puhul, mis võib olla tulem kreeka tavalistest sõnadest ἀλέξω ( aléxō, ee k 'ma kaitsen/aitan')   ja μένος ( ménos, 'tugevus, vaprus, jõud' jne). Teise võimalusena võib see olla tuletatud otse sõnast  (alexámenos).

Risti all on rohmakas kiri  Sõna  võib mõista kui kreekakeelset sõna  (või võimalikku foneetilist kirjaviga), mis tähendab 'palvetamist'. Sel juhul saab kirja lugeda kui , ehk 'Alexamenos palvetab [oma] jumala poole'. Mitmed teised allikad pakuvad tõlkena ka 'Alexamenos palvetab ühe jumala poole' või muid sarnaseid variante.

Kõrvalkambris on teise käekirjaga kirjutatud kiri nii kreeka kui ka ladina keeles:   („ Alexamenos fidelis”), mis tähendab kas 'Alexamenos on usklik' või 'Alexamenos Usklik'. See võib olla tundmatu isiku vastus grafitil kujutatud Alexamenose pilkamisele.

 Dateerimine 
Kujutise valmimisaja suhtes pole selget üksmeelt saavutatud. On pakutud aega 1. sajandi lõpust pKr kuni 3. sajandi lõpuni pKr, kusjuures kõige tõenäolisemaks peetakse 3. sajandi algust pKr.

 Avastamine ja asukoht 
Grafiti avastati 1857. aastal, kui Palatinuse künkal kaevati välja hoone, mida tunti kui domus Gelotiana. Keiser Caligula oli omandanud maja keiserliku palee jaoks, mida pärast Caligula surma kasutati keiserlike Paedagogiumina (internaatkoolina). Hiljem ääristati tänav, mille juures maja asus, müüriga, et kaitsta lisahooneid, ja see jäi seega sajandeid suletud piirkonnaks.

 Tõlgendamine 
pisi|„Anubis surnute valvurina“, Lundy, John Patterson (1876). "Monumental Christianity" New York, JW Bouton. lk 60.
pisi|„Gnostiline Anubis” teoses Lundy, John Patterson (1876). "Monumental Christianity" New York, JW Bouton. lk 61.
Tavaliselt peetakse seda graffitit palvetavat kristlast pilkavaks kujutiseks. Eesli pead ja ristilöömist peeti tolleaegses Rooma ühiskonnas solvavateks kujutisteks. Ristilöömist kasutati hukkamisviisina kõige raskemate kurjategijate karistamiseks kuni selle kaotamiseni esimese kristliku keisri Constantinus I poolt 4. sajandi alguses pKr.

Tol ajal usuti ilmselt laialdaselt, et kristlased praktiseerisid onolaatriat (eesli kummardamist). See põhines eksiarvamusel, et juudid kummardasid jumalat eesli kujul – nii väitis Apion (30–20 eKr –  ), aga eitas Josephus oma teoses "Apioni vastu".

Origenes teatab oma traktaadis „Contra Celsum”, et paganlik filosoof Celsus oli sama väitnud nii kristlaste kui ka juutide kohta.

Tertullianus kirjutas 2. sajandi lõpus või 3. sajandi alguses, et kristlasi süüdistati koos juutidega sellise jumaluse kummardamises. Ta mainib ka usust taganenud juuti, kes kandis Kartaagos kristlase karikatuuri eesli kõrvade ja kapjadega, millele oli kiri   (ee k 'Kristlaste jumala sigitas eesel').

Kujutisel on Alexamenost kujutatud risti löödud kuju kummardamas – detail, mida Peter Maser uskus sümboliseerivat kristlikku ikoonide kummardamise tava, kuid see tava kujunes osaks kristlikust jumalateenistusest teadaolevalt alles 4. või 5. sajandil.

Mõned 19. sajandi teadlased väitsid, et kiri kujutab tegelikult šaakalipeaga Egiptuse jumalat Anubist. Näiteks preester John P. Lundy 1876. aastal avaldatud varakristliku ajalooraamatus identifitseeritakse kiri kui "gnostiline Anubis". Ta kirjutab, et kiri kujutab "Anubise ehk Thothi, egiptlaste Merkuuri ja surnute hoidja pead". 19. sajandi õpetlane Charles William King ütleb, et on vaieldav, kas tegemist on kristlusse pöördunud inimese karikatuuriga või šaakalipeaga jumala Anubise kummardamisega.

 Vaata ka 

 ikonograafia
 ristilöömine

 Viited 
Kategooria:Ülevaatamata tõlgetega leheküljed
Kategooria:Grafiti
Kategooria:Kristlus