Mai Veskaru

Mai Veskaru (1934. aastani Hilda-Henriette Räis, aastatel 1934–1939 Hilda-Henriette Friedeman; 23. mai 1902 Lüganuse – 2. november 1998 Tallinn) oli eesti tekstiilikunstnik.

Haridus
Mai Veskaru lõpetas 1926. aastal Jõhvi ühisgümnaasiumi ning õppis seejärel 1926–1928 aastatel Tallinna Linna Naiskutsekoolis omandades kangakudumise kutse. 1928. aastal läbis Mai Veskaru ka Tallinna Pedagoogiumi kutse- ja täienduskoolide õpetajate kursuse. 1928–1929. aastatel õpetas Mai Veskaru õppepraktika raames Tallinna Linna Naiskutsekoolis kangakudumist. 1929. aastal jätkas Mai Veskaru õpinguid Rootsis Käsitöö Sõprade Ühingu Koolis, kus ta lõpetas kangrute kompositsioonitehnika klassi cum laude. 1939. aastal õppis Mai Veskaru käsitööd ka Saksamaal, Prantsusmaal, Inglismaal ning Soomes.

Elukäik
8. september 1934 abiellus Mai Veskaru Robert Friedemaniga Tallinna Pauluse koguduses. Koos loodi ettevõte „Kangur Veskaru“, milles Mai Veskaru töötas juhatajana. 1939. aastal võttis nimede eestistamisega seoses Hilda-Henriette Friedeman nimeks Mai Veskaru. Ettevõtte „Kangur Friedeman“ nimetati samuti ümber „Kangur Veskaruks“. Mai Veskaru töötas ettevõtte ateljees Tallinnas, Pikal tänaval. Ettevõte valmistas mitmesuguseid kangaesemeid, sealhulgas mööbli-, sisustus-, ja rõivatekstiile. 1939. aastal esitles „Kangur Veskaru“ loomingut Tallinna Kunstihoones ühisnäitusel mööblitehasega Massoprodukt.

31. juulil 1940. aastal „Kangur Veskaru“ ateljee natsionaliseeriti ning koondati koos mitmete teiste natsionaliseeritud ettevõtetega Rakenduskunsti Keskuseks, ateljeest sai Rakenduskunsti Keskuse 2. Kudumistöökoda, milles Mai Veskaru jätkas tegevust tehnilise juhataja positsioonil kuni sunnitud lahkumiseni aastal 1950. Kuni 1963. aastal pensionile jäämiseni töötas Mai Veskaru tööõpetuse õpetajana Tallinna 25. keskkoolis. Mai Veskaru suri 1998. aastal ja on maetud Rahumäe kalmistule.

Looming
Tallinna Linna Naiskutsekooli lõputööna valmistas Mai Veskaru „Eesti rahvusülikonna ja kiigetooli vaiba”. „Kangur Veskaru“ juhatajana kavandas Mai Veskaru ka ettevõtte loomingut; tähelepanuväärseim teos on Karin Lutsu kavandi järgi loodud gobeläänvaip, mida esitleti 1937. aasta Pariisi maailmanäitusel, kus teos pälvis ka kuldauraha. Sama teost eksponeeriti Eestis, 1939. aastal Kadrioru näituseväljakul toimunud esimesel Tallinna Eesti käsitööstusnäitusel.

 Viited 

Kategooria:Eesti tekstiilikunstnikud
Kategooria:Rahumäe kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1902
Kategooria:Surnud 1998