Prill-ööhaigur

Prill-ööhaigur (Calherodius leuconotus) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Prill-ööhaigur on 50–55 cm pikk.

Selg ja saba on mustad, seljal on pikad valged ilusuled. Pealtiiva kattesuled on pruunid, hoosuled hallid. Kael ja kõht on pruunid. Pea on must, silma ümbrus on valge. Silmad on kollased, valjasriba on rohekaskollane. Nokk on must, nokatüvik on kollane. Jalad on rohelised või kollased.

Noorlinnud on pruuni-valgekirjud.

Udusulis pojad on oliivipruunid. Nokk ja jalad on rohekashallid.

Sarnaneb välimuselt noore ööhaigruga, kuid prill-ööhaigur on väiksem, tema pea on suurem ja seljal on valge laik.

Levik
Prill-ööhaigrud elavad Sahara-taguses Aafrikas.

Elavad metsades ojade ääres, jõgedes asuvatel saartel, padurate ja järvede ääres, mangroovides ning roostikes, harva ka kuivemates kohtades. Tavaliselt on nad pelglikud, kuid Kirde-Gabonis elavad vahel inimasustuse lähedal.

Toitumine
Prill-ööhaigrud toituvad kaladest, kahepaiksetest, limustest, koorikloomadest ja putukatest.

Toituvad öösel. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt. Toituvad üksi või paarides.

Pesitsemine
Prill-ööhaigrud pesitsevad üksikult. Okstest või pilliroost ehitatud pesa on 25–30 cm lai. Võivad pesitseda puu või põõsa otsas, roostikus või koopas. Tavaliselt asub pesa veest kuni 1 m kaugusel.

Lõuna-Aafrika vabariigis pesitsevad juulist jaanuarini ja märtsist aprillini, Keenias maist juunini, Nigeerias septembrist oktoobrini. Tavaliselt munevad ühe kurna, vahel kaks. Kurnas on 2–3 helerohelist muna mõõtmetega 45,7 × 35,1 mm. Haudevältus on 24–26 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 6–7-nädalaselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased