Sõrmiksõlg

Sõrmiksõlg on üks varakeskaegseid kaarsõle tüüpe, mis oli kasutuses 5.–7. sajandil peamiselt germaanlaste naisterõivastuses, kus kaks ülestikku rõivaeset, tavaliselt peploskleit ja sõba, kinnitati kahe paari sõlgedega.Bügelfibeln aus Donzdorf. - Museum Digital Baden-Württemberg

Eesti ala arheoloogilises materjalis on üks keskmisest rauaajast sõrmiksõlg  erandliku leiuna Jägala linnuselt,SÕLED. - Kriiska, Jonuks, Kraas. Eesti muinasesemed. mis arvatakse pärinevat Kesk-Dnepri aladeltM Kiudsoo. Idatee valvurid. - Viikingiaja aarded Eestist.

 Kirjeldus 
Sõrmiksõled olid enamjaolt valatud hõbedast või pronksist ja sageli kullatud. Reeglina kanti neid paarikaupa ja koos ripatsi- või amuletipaela või-ketiga. Vormilt lähtuvad need Doonau piirkonnast pärit idagermaani või gooti algkujust.

Need varased idagermaani sõled koosnesid kahest plaadist, mida ühendas sillataoline sõlekaar. Hilisemad sõled valati ühes tükis, kuid säilis nende kolmeosalisus. Laiem peaplaat oli poolringi- või ristkülikukujuline ja sisseuurendatud spiraal-, põim- või geomeetrilise ornamendiga kaunistatud; plaadi tagaküljele kinnitus sõlenõel. Samuti ornamendiga kaunistatud, mõnikord loomapeakujulise jalgmise plaadi tagaküljel oli nõelahaak ja enamasti oli ka sõlekaar ornamenteeritud.

Sõrmiksõle nimetus (inglise keeles "radiate fibula", "digitated fibula") on tuletatud sõle peaplaadi kaarekujulises küljes olevast kaunistusest, harali sõrmi meenutavast nuppude reast.Fibulae. - Smarthistory

 Pildid 

 Viited 

 Välislingid 
Jägala sõrmiksõlg. - Arheoloogia fotogalerii

Kategooria:Sõled