Kaevikuküünal

Kaevikuküünal (küünalpriimus, kaevikupriimus, küünlalatern) on soojus- ja valgusallikas. See on valmistatud sageli taaskasutatud materjalidest: kestaks on metallist konservikarp, kütuseks küünlajääkidest vaha ja tahiks lainepapp.

 Valmistamine 
pisi|Erineva papipaigutusega kaevikuküünlad
Purkideks sobivad tühjad näiteks rinnapiimaasendaja purgid, lahustuva kohvi, 400 milliliitrised ubade, koera- või kassitoidu purgid jms (purgi kõrgus vahemikus 10–15 cm, läbimõõt maksimaalselt 15 cm). Küünlavaha sulatamiseks sobivad erinevate küünalde jäägid. Purk täidetakse rulli keeratud või ka volditud lainepapiga, keskele pannakse mõnikord lisaks pikem papiriba, mis lihtsustab süütamist. Vahajäägid purustatakse vajadusel väiksemaks, sulatatakse vedelaks ja valatakse purki. Seejärel lastakse vahal jahtuda ja taheneda. 2000 kaevikuküünla valmistamisele kulub ligi tonn vaha.

 Kasutamine 
Süüdatud kaevikuküünlal süttib kogu pealispind, tahina toimiv papp imab küünlavaha üles ning põleb kogu konservikarbi ava ulatuses. Kaevikuküünalt saab kasutada nii pliidina (priimusena) kui ka valgus- ja soojusallikana. Küünla peal saab soojendada vett, teha süüa ning seda lihtne kotis kaasas kanda ja seda saab vajadusel mitu korda kasutada. Näiteks 450 milliliitrise piimasegu purgi sisse keeratud lainepapp ning purki sulatatud vaha hoiavad leeki ligikaudu 5–6 tundi.
 Ajalugu 
pisi|vasakul|Hindenburgi lambil hoidis tahti üleval plekkraam, kuna rasva sulades oleks taht kummuli vajunud. Pildil on näha tahti hoidva pleki alumine osa.
Esimese maailmasõja ajal kasutati kaevikutes n-ö Hindenburgi lampi (sks k Hindenburglicht) või varjendilampi (sks k Bunkerkerze), mis sai nime toonase Saksa armee ülemjuhataja Paul von Hindenburgi järgi. See kujutas endast lamedat toosi läbimõõduga ligi 5–8 cm ja sügavusega 1–1,5 cm ja oli valmistatud papist. Toos oli täidetud vahataolise rasvainega (loomarasvaga). Keskel asuv lühike taht põles mitu tundi. Selle hilisem mudel oli "plekklamp" (sks k Dosenlicht) – madal plekist toos, mille keskel hoidikus kaks tahti. Kahe tahi põlemisel tekib lai leek. Neid kasutati Teises maailmasõjas ka pommivarjendites või elektrikatkestuste ajal avariivalgustusena.

Kaevikuküünlad muutusid taas aktuaalseks 2022. aasta Venemaa sissetungil Ukrainasse, mil rindel olevate sõdurite jaoks hakkasid tsiviilisikud ja vabaühendused kaevikuküünlaid valmistama.

 Vaata ka 

 teeküünal
 pakuküünal

 Viited 

Kategooria:Valgustus
Kategooria:Tuli