Valgunde vald

Valgunde vald (läti keeles Valgundes pagasts) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cena, Līvbērze, Ozolnieki ja Kalnciemsi vallaga, Jelgava linnaga, Dobele piirkonna Jaunbērze vallaga, Tukumsi piirkonna Slampe ning Džūkste vallaga ja Mārupe piirkonna Babīte ning Sala vallaga.

Valla pindala on 210,6 km².  2011. aastal oli seal 1954 elanikku, 2025. aastal oli elanikke 1868. 2011. aastal elas vallas 1526 lätlast, 254 venelast, 76 valgevenelast, 29 ukrainlast, 26 poolakat ja 22 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 Valla keskus on Valgunde küla.

Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Ercogi (Herzogshof), Kalnciemsi (Kalnzeem) ja Valgunde (Wolgund) mõisade maadele. Aastal 1867 moodustati Valgunde mõisavallast Valgunte vald. XIX sajandi teisel poolel kujunes see tähtsaimaks tellisetootmise piirkonnaks Lätis. Aastal 1887 tootsid valla 300 tellisetehaste töölist kokku neli miljonit tellist.1887 Указатель фабрик и заводов

Aastal 1925 nimetati Valgunte vald ümber Valgunde vallaks.  Aastal 1935 oli valla pindala 72,8 km², elanikke oli seal toona 1470.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.

1945. aastal moodustati vallas Rūduļi ja Valgunde külanõukogud, vald ise aga likvideeriti 1949. aastal. Kalnciems sai aastal 1949 linnaõigused, Rūduļi, Valgunde, Kaiģi ja Kalnciemsi külanõukogud allutati sellele aga kui Kalnciemi linna maaterritoorium. Sellesama aasta 31. detsembril taastati Kalnciemsi ja Valgunde külanõukogud. Aastal 1954 liideti Valgunde külanõukoguga likvideeritav Ozolnieki külanõukogu ja osa Mazsvēte külanõukogu alasid.  Aastal 1979 liideti külanõukoguga veel likvideeritav Kalnciemsi külanõukogu, osa külanõukogust liideti aga Līvbērze külanõukoguga ja sellest eraldati Ozolnieki alevi alad.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

Loodus

Valla suuremad jõed on Lielupe, Iecava jõgi, Svēte jõgi ja Cena jõgi.

Vald jääb osaliselt Kalnciemsi luha hoiualale, Babīte järve hoiualale, Svēte luha loodusparki ja Ķemeri rahvusparki. Looduskaitse all on osaliselt vallas asuvad Krāckalni mäed, Kurlandi hiidpappel, Mežmauriņi tamm, Mierlauki pappel, Mierlauki pärn, Klosteri mänd, Skaistlauki kolme tüvega pärn, Kangari pajud, Eglīši tamm, Eglīši seedermänd, Vītoliņi tamm, Mazzvīguļi pärn, Zvaņi tamm ja Pumpuri-Inga vaher.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ložmetējkalnsi lahingupaik, Riia õigeusu nunnaklooster, selle kabel, Kristuse muutmise kirik, Jāņis Trepinieksi õigeusu kirik ja selle tsaariväravad. Regionaalse kaitse all on Kapsargi muinaskalmed ja Kalnciemsi kool. Kohaliku kaitse all on Kalnciemsi luteri kirik.

Asustus

Vallas on üksteist küla. Valla keskuseks on Valgunde. Teised valla külad on Vītoliņi, Tīreļi, Kaļķis, Zvīguļi, Klīvmuiža, Ķīši, Žibukakts, Dambji, Pogas ja Bulgārija.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Jelgava piirkond