Plahvatavad püksid

Plahvatavatest pükstest teatati Uus-Meremaal 1930. aastatel, mil põllumehed püüdsid tõrjevahendiga tõrjuda umbrohtu – harilikku voolmerohtu.

Põllumehed pritsisid valitsuse soovitatud umbrohutõrjevahendit naatriumkloritit ja osa pihustatud ainest oli sattunud ka nende riietele. Naatriumklorit on tugevalt oksüdeeruv aine ja reageeris riiete orgaaniliste kiududega (st vill ja puuvill). Teadetes oli juttu sellest, kuidas põllumeeste püksid hakkasid kas hõõguma või süttisid, eriti kõrgetel temperatuuridel või lahtise leegi lähedal. Ühel juhul kirjeldati pesunööril suitsema hakanud pükse. Samuti oli mitu kirjeldust pükste plahvatamisest põllumeeste jalas, põhjustades raskekujulisi põletusi.

Juhtumit kirjeldas 2004. aastal James Watson Massey ülikoolist laialdaselt kajastatud artiklis "Härra Richard Buckley plahvatavate pükste olulisus", mis hiljem võitis Ig Nobeli auhinna.

 Televisioonis 
2006. aasta mai saates alapealkirjaga "Plahvatavad püksid" uuris populaarne USA telesaade "MythBusters" ('müüdimurdjad') ideed, et püksid võiksid plahvatada, lähtudes 1930. aastate Uus-Meremaa sündmustest. Katsetajad testisid puuvillast pükstel nelja ainet:

 püssirohu ja vee segust koosnev pasta;
 1930. aastate herbitsiid, milleks oli naatriumklorit, potentsiaalselt plahvatusohtlik herbitsiid, mida toona kasutati;
 1930. aastate väetis, mis oli vedelkütusega (tõenäoliselt diislikütusega, kuna kaadris oli näha lisaks väetisele ka laual olevat punast plastist kütusekanistrit) segatud ammooniumnitraat;
 püssirohu koostisosa nitrotselluloos.

Neid erinevalt töödeldud rõivaid prooviti süüdata neljal viisil: leegi, kiirgussoojuse, hõõrdumise ja löögiga. Kuigi herbitsiidina ei täpsustatud naatriumkloritit, kinnitati saates, et sellega immutatud püksid süttivad leegi, kiirgussoojuse ja löögi korral tõepoolest kiiresti, kuid hõõrdetestid süttimist ei põhjustanud. Põlemine (st eksotermiline keemiline reaktsioon kütuse ja oksüdeerija vahel) ei ole aga sama mis plahvatus, mis hõlmab mahu kiiret suurenemist, millega kaasneb energia vabanemine intensiivsel moel (st lööklaine). Sellegipoolest võib seda ise kogenud inimene (eriti kui tal olid sellised süttivad püksid jalas) sellist ootamatut sündmust tõenäoliselt plahvatusena kirjeldada. Testid näitasid ka, et ükski ülejäänud aine ei põhjustanud pükste süttimist, mis viitab sellele, et naatriumklorit oli tõenäoliselt nende juhtumite põhjustaja.

 Vaata ka 

 isesüttimine
 tolmuplahvatus

 Viited 

Kategooria:Tööohutus
Kategooria:Ülevaatamata tõlgetega leheküljed
Kategooria:Põllumajandus