Eesti keele grammatilised kategooriad

Grammatika on keele struktuuri kirjeldav ja seletav reeglite ning seaduspärasuste kogum, mis määrab, kuidas keeleüksused (nt morfeemid, sõnad ja laused) omavahel kombineeruvad ning milliseid vorme ja tähendusi need keelekasutuses kannavad. Grammatika hõlmab tavaliselt nii morfoloogiat, mis käsitleb sõnavorme ja nende moodustamist, kui ka süntaksit, mis uurib sõnade ühendamist fraasideks ja lauseteks.

 Grammatilised kategooriad 
Grammatilised kategooriad on abstraktsed keelelised omadused, mille abil keeleüksusi rühmitatakse ja vastandatakse nende vormi ja tähenduse alusel. Need kategooriad väljenduvad konkreetsete grammatiliste vormide kaudu ning võimaldavad kirjeldada keele süsteemseid vastandusi, nagu näiteks ainsus ja mitmus või olevik ja minevik. Grammatilised kategooriad on keeles üldjuhul kohustuslikud, st teatud keeleüksused peavad lauses esinedes olema kindla kategooria väärtusega. Näiteks, igal nimisõnal peab olema arv ja kääne ning igal verbil aeg ja kõneviis. Üldiselt kõige levinumateks grammatilisteks kategooriateks peetakse arvu, käänet, isikut, definiitsust, võrdlust, aega, kõneviisi, tegumoodi, kõneliiki, aspekti, kuuluvust ja sugu. Kuid mitte kõik kategooriad avalduvad kõigis keeltes.

 Eesti keele grammatilised kategooriad 
Eesti keel kuulub läänemeresoome keelte hulka ning on oma ehituselt aglutineeriv ja osaliselt flekteeriv keel. Grammatilised kategooriad avalduvad peamiselt vormimoodustuse kaudu, kasutades käändelõppe, pöördelõppe ja liiteid. Eripäraks on rikkalik käändesüsteem ning grammatilise sugu puudumine nimisõnadel. Eesti keeles saab grammatilised kategooriad jagada käändekategooriateks ja pöördekategooriateks.

 Käändsõnade grammatilised kategooriad eesti keeles 

 arv
 ainsus (auto)
 mitmus (autod)
 osadel sõnadel on ainult ainsuslik või mitmuslik vorm, nt sõnal käärid on ainult mitmuslik vorm ja sõnal julgus ainult ainsuslik vorm
 kääne
 eesti keeles on 14 käänet
 nimetav (ilus)
 omastav (ilusa)
 osastav (ilusat)
 sisseütlev (ilusasse)
 paljudel sõnadel on ka lühike sisseütleva vorm, nt majja vs. majasse, ja mõne sõna puhul kasutatakse ainult seda vormi, nt poodi, vette
 seesütlev (ilusas)
 seestütlev (ilusast)
 alaleütlev (ilusale)
 alalütlev (ilusal)
 alaltütlev (ilusalt)
 saav (ilusaks)
 rajav (ilusani)
 olev (ilusana)
 ilmaütlev (ilusata)
 kaasaütlev (ilusaga)
 tänapäeval on säilinud ainult mõned mitte-produktiivsed vormid, mis esinevad vaid mõnedel sõnadel, nt telefonitsi on instrumentaalis
 võrre
 võrdlusastme on võimalik ainult omadussõnadel
 võrdlusastmete moodustamine võib toimuda nii analüütiliselt kui ka liiteliselt (vt ülivõrre)
 algvõrre (ilus)
 keskvõrre (ilusam)
 ülivõrre (kõige ilusam või ilusaima)
 definiitsus
 väljendab, kas sõna (referent) on kõnelejale ja kuulajale määratletud (definiitne) või määratlemata (indefiniitne)
 definiitsuse grammatiline kategooria pole eesti keeles täiesti juurdunud, aga mõnes kohas võib seda märgata
 definiitne (see poiss)
 indefiniitne (üks poiss)

 Pöördsõnade grammatilised kategooriad eesti keeles 

 pööre
 tegusõna pööratakse isiku ja arvu järgi
 arvu väljendatakse ainsuses ja mitmuses
 isik saab olla 1. (esimene), 2. (teine), ja 3. (kolmas)
 1. isik ainsus (mina)
 2. isik ainsus (sina)
 3. isik ainsus (tema)
 1. isik mitmus (meie)
 2. isik mitmus (teie)
 3. isik mitmus (nemad)
 kõneviis
 väljendab kõneleja suhtumist tegevusse
 kindel (teen)
 tingiv (teeksin)
 käskiv (tee)
 kaudne (tegevat)
 möönev (tehtagu)
 tegumood
 kirjeldab tegevuse seost tegija ja sihitisobjektiga
 aktiivi vastand on passiiv, ning passiivi väljendatakse eeskätt umbisikulise tegumoe vormide kaudu
 isikulise tegumoe vastand on umbisikuline tegumood
 aktiiv (ta kirjutab)
 passiiv (see oli kirjutatud)
 isikuline (loen)
 umbisikuline (loetakse)
 aeg
 väljendab tegevuse või seisundi paiknemist ajas
 eesti keeles puudub grammatilise tuleviku väljendamine
 olevik (laulan)
 minevik (varasem nimetus üldminevik) (laulsin)
 kõneliik
 väljendab väite polaarsust ehk seda, kas lauses kirjeldatud tegevuse või seisundi olemasolu jaatatakse või eitatakse
 jaatav (räägin)
 eitav (ei räägi)

 Vaata ka 
Grammatiline kategooria

Eesti keele grammatika

 Viited