Usuhüpe

Filosoofias on usuhüpe (pimeusk, usutegu, ususamm) tegu, mille käigus usutakse midagi, mis ei põhine mõistusel. Seda väljendit seostatakse tavaliselt Taani filosoofi Søren Kierkegaardiga.

 Väljendina 
Väljendit usuhüpe võib kasutada ka videomängudes, kus mängija on sunnitud hüppama platvormile, mida mängija praegusest asukohast ei näe. 

 Seos Kierkegaardiga 
Tavaliselt omistatakse seda fraasi Søren Kierkegaardile, kuigi ta ei kasutanud kunagi terminit "usuhüpe", vaid viitas hoopis "kvalitatiivsele hüppele". Usuhüppe tegemisel võib kontekstist olenevalt olla positiivne või negatiivne varjund, kuna mõned peavad tõenditeta millessegi uskumist vooruseks, teised aga rumaluseks, nagu on kujutatud teoses "Hirm ja värin" Aabrahami puhul, kui Jumal nõuab tema poja Iisaki ohverdamist:Kui Aabraham oleks Morija mäel seistes kahelnud, kui ta oleks kõhelnud ja ringi vaadanud, kui ta oleks enne noa väljatõmbamist jäära märganud, kui Jumal oleks lubanud tal selle Iisaki asemel ohverdada – siis oleks ta koju läinud, kõik oleks olnud sama, ta oleks saanud Saara, ta oleks Iisaki endale jätnud ja ometi oleks kõik muutunud! 

 Viited 

 Allikad 

Kategooria:Filosoofia