Infokvaliteet

Infokvaliteet ehk informatsiooni kvaliteet (ing k information quality) on teabe omaduste kogum, mis määrab selle sobivuse kasutamiseks kindlas kontekstis ja eesmärgil.Eppler, M. J. (2006). Introducing the Notion of Information Quality. Managing Information Quality (lk 1-16). Saksamaa: Springer.Strong, D. M., Lee, Y. W., & Wang, R. Y. (1997). Data quality in context. Communications of the ACM, 40(5), 103–110. https://doi.org/10.1145/253769.253804 Infokvaliteet on oluline otsustamisel, teadmiste loomisel, organisatsioonilises suhtluses ning muudes olukordades, kus informatsiooni kasutatakse sisendina.Eppler, M. J. (2006). Introducing the Notion of Information Quality. Managing Information Quality (lk 1-16). Saksamaa: Springer.Redman, T. C. (1998). The impact of poor data quality on the typical enterprise. Communications of the ACM, 41(2), 79–82. https://doi.org/10.1145/269012.269025 Infokvaliteeti hinnatakse mitte ainult selle tehnilise õigsuse, vaid ka selle kasulikkuse ja tähenduslikkuse alusel inimesele või organisatsioonile.Eppler, M. J. (2006). Introducing the Notion of Information Quality. Managing Information Quality (lk 1-16). Saksamaa: Springer.Wang, R. Y., & Strong, D. M. (1996). Beyond accuracy: What data quality means to data consumers. Journal of Management Information Systems, 12(4), 5–33. https://doi.org/10.1080/07421222.1996.11518099 

Infokvaliteedi sünonüümiks ei ole andmekvaliteet. Kuigi mõlemad käsitlevad teabe kvaliteeti, keskendub infokvaliteet rohkem info tähendusele, tõlgendatavusele, kasutusotstarbele ja kontekstile.Shanks, G., & Darke, P. (1998). Understanding data quality in a data warehouse: A semiotic approach. Australasian Journal of Information Systems, 30(4), 122-128. Kasutatud 11.10.2025, https://ris.utwente.nl/ws/portalfiles/portal/15059511/ACJ_V30_N04_199811.pdfEppler, M. J. (2006). Information Quality Problems and Current Approaches. Managing Information Quality (lk 17-56). Saksamaa: Springer.

 Ajalugu 
Infokvaliteedi mõiste sai alguse 1980ndatel koos äriprotsesside digitaliseerimise ja infosüsteemide levikuga. Esialgne fookus oli peamiselt andmete täpsusel ja andmebaaside tehnilisel kvaliteedil, hiljem liikus rõhk kasutajakesksusele, kontekstitundlikkusele ning info tähenduslikkusele. Infokvaliteet hakkas esile kerkima seoses äriluure, otsustustoe süsteemide  ja andmeladude kasutuselevõtuga.

Infokvaliteedi mõiste kui iseseisev akadeemiline ja praktiline valdkond kujunes välja 1990. aastatel koos vajadusega hallata infot strateegilise ressursina. Üks esimesi määratlusi keskendus sellele, mida andmetarbijad ise peavad kõrgekvaliteedilise info tunnusteks. Varem oli infokvaliteeti käsitletud pigem tehnilisest või süsteemikesksest vaatenurgast, kuid 1990ndate lõpust alates pöörati tähelepanu ka semantilisele ja pragmaatilisele sobivusele info kasutuses.

 Infokvaliteedi määratlemine 
Infokvaliteet on määratletav nii objektiivsete omaduste (nt täpsus, ajakohasus) kui ka subjektiivsete aspektide (nt kasutaja rahulolu või mõistetavus) kaudu.Eppler, M. J. (2006). Framework for Information Quality Management. Managing Information Quality (lk 57-210). Saksamaa: Springer. See hõlmab ka seda, kas info on kasutaja poolt usaldusväärseks, selgeks ja eesmärgipäraseks peetud.

Eppler (2006) rõhutab infokvaliteedi kui mitmemõõtmelise konstrukti olulisust, mida tuleb hinnata konteksti, kasutaja vajaduste ja info kasutuseesmärgi põhjal. Wang ja Strong (1996) toovad esile, et kasutajate vaade on peamine ehk kvaliteeti ei saa hinnata ainult süsteemipõhiste mõõdikute järgi, vaid tuleb arvesse võtta ka kasutaja kogemust ja tema poolt tajutavat väärtust.

 Semiootiline käsitlus 
Charles S. Peirce kolmetasandilisele semiootika mudeli põhjal on infokvaliteedi mõistmiseks pakutud ka semiootilist lähenemist.Price, R., & Shanks, G. (2005). A semiotic information quality framework: Development and comparative analysis. Information Systems Journal, 15(2), 147–170. https://doi.org/10.1057/palgrave.jit.2000038 Mudel jagab märgipõhise kommunikatsiooni kolme tasandisse: süntaktiline, semantiline ja pragmaatiline. Seda lähenemist on rakendatud ka infokvaliteedi hindamisel, et paremini mõista millist tüüpi probleeme võib info edastamisel ja kasutamisel esineda.

 Süntaktiline kvaliteet – viitab info struktuurile ja formaalsele korrektsusele. Tüüpilised probleemid on vigased andmevormingud, puuduvad väärtused või vormistusvead.
 Semantiline kvaliteet – keskendub info tähendusele ja mõistetavusele. Siia kuuluvad eksitavad definitsioonid, mitmetimõistetavus või kasutaja jaoks puuduva kontekstiga info.
 Pragmaatiline kvaliteet – tegeleb sellega, kas info sobib kasutaja konkreetseks eesmärgiks. Probleemideks on info ebaolulisus, kasutamiskõlbmatus või vale ajastatus.

Semiootiline lähenemine võimaldab süsteemselt hinnata ja tuvastada infokvaliteedi probleemkohti (kas näiteks andmestruktuuris, tähenduses või kasutuspraktikas) ning täpsemalt suunata parandustegevusi.

 Infokvaliteedi mõõtmed 
Wang ja Strong (1996) töötasid välja infokvaliteedi mõõtmete raamistiku, mis põhineb andmetarbijate ootustel ja vajadustel. Nad tuvastasid 20 mõõdet, mis jagunevad nelja kategooriasse: sisemine, kontekstuaalne, esitlusviisiline ja ligipääsetavus.

 Sisemine: täpsus, objektiivsus, usaldusväärsus
 Kontekstuaalne: asjakohasus, täielikkus, ajakohasus, väärtuslikkus
 Esitlusviisiline: selgus, formaat, tähenduslikkus
 Ligipääsetavus: ligipääsetavus, turvalisus

 Hindamine ja metoodikad 
Infokvaliteedi hindamiseks on mitmeid metoodikaid. Lee jt (2002) loodud AIMQ (A Methodology for Information Quality) on lähenemine, mis ühendab Wang ja Strongi mõõtmed struktureeritud hindamisprotsessiga.Lee, Y. W., Strong, D. M., Kahn, B. K., & Wang, R. Y. (2002). AIMQ: A methodology for information quality assessment. Information & Management, 40(2), 133–146. https://doi.org/10.1016/S0378-7206(02)00043-5 Metoodika hõlmab küsimustikke, mille kaudu kogutakse kasutajate hinnanguid eri mõõtmetele ning arvutatakse nende alusel infokvaliteedi profiile, mis aitavad tuvastada organisatsiooni infosüsteemides tugevusi ja parendusvaldkondi.

 Infokvaliteet organisatsioonides 
Infokvaliteet mõjutab otseselt organisatsioonide strateegilist planeerimist, kliendisuhtlust, tööprotsesse ja andmepõhist otsustamist. Madala kvaliteediga info võib viia ekslike otsuste, ebaefektiivsete protsesside ja klientide usaldamatuse tekkeni. Redman (1998) märgib, et kuni 20% organisatsioonide tegevuskuludest võib kuluda halbade andmete ja valeinfo parandamisele. Organisatsioonid loovad infokvaliteedi juhtimisprogramme, mille osaks on kvaliteedi jälgimine, mõõdikute määratlemine ja pidev kasutajakogemuse analüüs.Kahn, B. K., Strong, D. M., & Wang, R. Y. (2002). Information quality benchmarks: Product and service performance. Communications of the ACM, 45(4), 184–192. https://doi.org/10.1145/505248.506007

 Arengud ja raskused 
Kaasaegsed infotehnoloogiad, nagu suurandmed (big data), reaalajas andmetöötlus ja tehisintellekt, on loonud uusi väljakutseid infokvaliteedi hindamisel. Suureneb vajadus hinnata infot dünaamiliselt, kontekstipõhiselt ning arvestades andmete päritolu ja tähenduslikkust masinloetaval kujul.

Üheks suurimaks probleemiks on algoritmiline kallutatus (bias), mis võib tugevdada juba eksisteerivaid infovälja moonutusi. Info usaldusväärsuse kontrollimist raskendab ka valeinfo kiire levik sotsiaalmeedia ja automaatsete süsteemide kaudu.Aïmeur, E., Amri, S. ja Brassard, G. (2023). Fake news, disinformation and misinformation in social media: a review. Social network analysis and mining, 13(1), 30. https://doi.org/10.1007/s13278-023-01028-5 Lisaks kvaliteedi muutlikkus ajas ja kontekstis,  allikate ja usaldusväärsuse hindamise keerukus, valeinfo ja manipuleeritud sisu levik, automatiseeritud süsteemide piirangud tähenduse mõistmisel, kultuurilised ja keelelised barjäärid tõlgendamisel.

 Vaata ka 

 Andmekvaliteet
 Teabehaldus
 Tarkvarakvaliteet
 Infoturve
 Tõenduspõhisus

 Viited 

Kategooria:Infoteadus