Krabijooksur

Krabijooksur (Dromas ardeola) on krabijooksurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Krabijooksur on 38 cm pikk. Tiibade siruulatus on 74 cm. Tiiva pikkus on 200–226 mm, noorlindudel 191–219 mm. Nokk on 41–64 mm pikk, jookse 84–102 mm, saba 62–70 mm. Kaalub 230–325 g.

Sulestik on peamiselt valge. Tavaliselt on silma ees ja taga must täpp ning kiiru tagaosal mustad triibud, kuid leidub isendeid, kelle pea on üleni valge. Selg, pealtiiva suured kattesuled ja hoosuled on mustad. Õlasuled ja saba on valged või hallid. Nokk on must. Jalad on helehallid või hallikassinised. Silmad on pruunid.

Noorlinnu selg on tumehall. Saba on tumedam kui täiskasvanul. Tiibade väiksed ja keskmised kattesuled ning õlasuled on helehallid.

Udusulis pojad on helehallid.

Levik
Pesitsevad Pärsia lahe ja Punase mere ääres. Talvitavad Ida-Aafrikas, Madagaskaril, Indias, Sri Lankal ja Andamani saartel.

Elavad rannikul ja saartel. Eelistavad liivarandu.

Toitumine
Toituvad krabidest ja teistest koorikloomadest, limustest, ussidest ning teistest selgrootutuest. Iraagis söövad ka mudahüpikuid.

Peamiselt öise ja videvikulise eluviisiga. Toituvad parvedes. Otsivad toitu madalast veest ja veepinnalt, vahel ka liivast.

Pesitsemine
Krabijooksurid pesitsevad kolooniates. Koloonias võib olla kuni 1500 lindu, kuid enamik kolooniaid on palju väiksemad. Pesitsevad urgudes. Urg on 1–2,5 m pikk ja 20 cm lai. Pesitsuskamber asub umbes 50 cm sügavusel maa all. Võivad kasutada sama urgu järgmine aasta uuesti ja kaevata seda suuremaks.

Pesitsevad aprillist juulini. Kurnas on üks valge muna mõõtmetega 60–65 × 43–47 mm. Muna kaalub 45 g. Haudevältus on 32–33 päeva. Kuna päikesekiirgus hoiab pesa soojana, ei pea vanalinnud pidevalt ise hauduma ja võivad pesast lahkuda kuni 58 tunniks. Erinevalt teistest kahlajatest, on krabijooksuri pojad pesahoidjad.

Viited

Välislingid

Kategooria:Kurvitsalised