Gröönimaa kriis

Ameerika Ühendriikide Gröönimaa ostmise ajalooliste plaanide kohta vaata artiklit Gröönimaa võimalik ülevõtmine Ameerika Ühendriikide poolt.

Gröönimaa kriis on diplomaatiline kriis, mis algas, kui Ameerika Ühendriigid asusid Donald Trumpi teise presidentuuri ajal taotlema Taani Kuningriigi koosseisu kuuluva Gröönimaa annekteerimist. Sellest lahvatas tüli Taani ja Ameerika Ühendriikide vahel, kusjuures Taanile avaldasid toetust Euroopa Liit ja mitmed NATO liikmesriigid. Ekspertide sõnul alustasid Ameerika Ühendriigid sellega hübriidsõja, paralleelselt algas ka Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline kaubandussõda.

Donald Trump tahtis Gröönimaad osta ka oma esimesel ametiajal, kuid Taani ja Gröönimaa võimud keeldusid. Pärast tagasivalimist 2024. aastal ähvardas Trump korduvalt Gröönimaale sisse tungida ning levitas valeväiteid saare ajaloo ja julgeolekuolukorra kohta. Samuti väljendas Ameerika Ühendriikide president hoolimatust rahvusvahelise õiguse suhtes ning viitas, et eelistaks Gröönimaa hõivamist NATO säilimisele. Ta seostas oma hoiakut ka faktiga, et ei saanud Nobeli rahuauhinda. Taani Kaitseluureteenistuse 2025. aasta aastaaruanes mainiti esimest korda peale Venemaa ja Hiina julgeolekuohuna ka Ameerika Ühendriike. Taani luure hinnangul mõjutasid saart Trumpiga seotud "mitut sorti mõjukampaaniad". Valitsus soovitas inimestel valmistuda võimalikuks rünnakuks.

Nii Grööni kui ka Taani peaminister välistasid saare loovutamise Ameerika Ühendriikidele. Taani valitsus ja Kaitseministeerium sõnasid, et Gröönimaal asuvad väeüksused on valmis kuningriiki kaitsma. Kaitsekomitee esimees Rasmus Jarlov teatas, et Taani on Ameerika Ühendriikide rünnaku puhul valmis rakendama Põhja-Atlandi lepingu artiklit 5. Euroopa Liidu kaitsevoliniku Andrius Kubiliuse sõnul oleks Ameerika Ühendriikide sissetung Gröönimaale NATO lõpp ning Euroopa Liidu liikmesriigid oleksid kohustatud Taanit aitama. Taani saatis koos mitmete NATO liitlastega (sh Eesti) Gröönimaale õppuse Arctic Endurance raames lisavägesid. Õppusel osalenud Taani kindral Peter Harling Boysen teatas, et on valmis saart kaitsma. Vastuseks ähvardas Trump kaubandussõjaga. Euroopa Liidu juhid peatasid Ameerika Ühendriikide kaubandusleppega edasi liikumise ning kaalusid survestamisvastase õigusakti rakendamist.

2025. aastal toimusid Gröönimaal ulatuslikud Ameerika Ühendriikide-vastased meeleavaldused ning aastal 2026 lahvatasid nime "Hands off Greenland" all meeleavaldused nii Taanis kui ka Gröönimaal. Küsitluste järgi olid Gröönimaa hõivamisele vastu ka ameeriklased: seda toetas küsitletutest 8%, vastu oli 73%. Vastuseis tegevusele oli ka Ameerika Ühendriikide Kongressis, Esindajatekoja esimees Mike Johnson nimetas Trumpi tegevust "täiesti sobimatuks". Kopenhaagenisse saadeti suhteid Taaniga parandama parteideülene delegatsioon.

Vaata ka
 Ameerika Ühendriikide poliitika Arktikas
 Suurtükilaevadiplomaatia

Viited

Kategooria:2020. aastad
Kategooria:Gröönimaa
Kategooria:Taani poliitika
Kategooria:Ameerika Ühendriikide välispoliitika
Kategooria:Rahvusvahelised suhted