Elektrotehnika ja elektroonika ajajoon

Tabelis on loetletud elektrotehnika ja elektroonika ajaloos tehtud avastusi ja leiutisi.Isaac Asimov:Biographical Encyclopedia of Science and Engineering, London, 1975 Elektrik Mühendisliği, s. 259–260, Kemal İnan pp 245–263

AastaSündmus1600  Inglise teadlane William Gilbert lõi pärast hoolikaid eksperimente ladinakeelse sõna electricus. Ta selgitas ka Maa magnetismi.1660  Saksa teadlane Otto von Guericke leiutas seadme, mis tekitab staatilist elektrit. Seda  võib pidada esimesekae elektrigeneraatoriks.1745  Saksa füüsik Ewald Georg von Kleist ja Hollandi teadlane Pieter van Musschenbroek leiutasid lihtsa elektrikondensaatori, mida tuntakse  Leydeni purgina.1752  Ameerika teadlane Benjamin Franklin näitas tuulelohet lennutades, et välk on elektriline, ja selgitas  Leydeni purgi tööpõhimõtet.1780  Itaalia teadlane Luigi Galvani avastas elektrofüsioloogilise toime.1785  Prantsuse füüsik Charles-Augustin de Coulomb sõnastas ja avaldas Coulomb'i seaduse oma artiklis "Premier Mémoire sur l’Électricité et le Magnétisme".1785  Prantsuse matemaatik Pierre-Simon Laplace töötas välja Laplace'i teisenduse, et teisendada lineaarne diferentsiaalvõrrand algebraliseks võrrandiks. Hiljem sai tema teisendusest elektriahelate analüüsimise tööriist.1800  Itaalia füüsik Alessandro Volta leiutas patarei (keemilise vooluallika), mida tuntakse Volta sambana.1804  Inglise teadlane Thomas Young: valguse laineteooria.1809  Inglise keemik Humphry Davy demonstreeris esmakordselt avalikult elektrilist kaarleeki.1820  Taani füüsik Hans Christian Ørsted avastas seose elektriliste ja magnetiliste nähtuste vahel, märgates elektrivoolu mõju magnetnõelale.1820  Nädal pärast Ørstedi avastust avaldas prantsuse füüsik André-Marie Ampère oma uurimuse elektrostaatilise  jõu seaduspärasustest. Ta pakkus välja ka parema käe kruvi reegli (voolu kandvale juhile magnetväljas mõjuva jõu suuna määramiseks).1821  Saksa teadlane Thomas Johann Seebeck avastas Seebecki efekti.1825  Inglise füüsik William Sturgeon valmistas esimese elektromagneti.1827  Saksa füüsik Georg Ohm esitas oma elektritakistuse seaduse (Ohmi seaduse) matemaatiise käsitluse.1831  Inglise füüsik Michael Faraday avaldas elektromagnetilise induktsiooni seaduse (ameerika füüsik Joseph Henry jõudis iseseisvalt samasisulise avastuseni, kuid avaldas uurimistulemused mõni kuu hiljem).1831  Ameerika füüsik Joseph Henry töötas välja alalisvoolumootori prototüübi (algse mudeli).1833  Michael Faraday töötas välja elektrolüüsi seadused.1634  Baltisaksa füüsik Emil Lenz sõnastas Lenzi reegli.1834  Prantsuse füüsik Jean-Charles Peltier avastas Peltier' efekti.1835  Ameerika füüsik Joseph Henry  leiutas relee, mis tegi võimalikuks elektritelegraafi.1839  Prantsuse teadlane Edmond Becquerel avastas fotogalvaanilise efekti.1844  Inglise füüsik James Prescott Joule formuleerid Joule'i-Lenzi seaduse.1845  Saksa füüsik Gustav Kirchhoff töötas välja kaks elektriahelate seadust, mida nüüd tuntakse Kirchhoffi elektriaheseadustena.1850  Belgia insener Floris Nollet leiutas (ja patenteeris) vahelduvvoolugeneraatori, mille töötavat mudelit demonstreeriti 1862.1851  Saksa leiutaja Heinrich Daniel Rühmkorff töötas välja ja patenteeris induktsioonpooli (sädeinduktori).1862  Šoti füüsik James Clerk Maxwell avaldas neli oma nime kandvat võrrandit.1873  British Science Association kehtestas ühikud volt, amper ja oom.Fleeming Jenkin (1873) Report of the Committee on Electrical Standards via HathiTrust1873  Belgia insener Zenobe Gramme, kes töötas välja alalisvoolugeneraatori, avastas Viinis toimunud näitusel kogemata, et alalisvoolugeneraator töötab ka alalisvoolumootorina.1876  Vene insener Pavel Jablotškov leuitas süsielektroodidega kaarlahenduslambi.1876  Šoti leiutaja Alexander Graham Bell patenteeris telefoni.1877  Ameerika leiutaja Thomas Edison leiutas fonograafi.1877  Saksa tööstur Werner von Siemens töötas välja primitiivse valjuhääldi.1878  Esimene hüdroelektrijaam Cragside'is, Inglismaal.1878  William Crookes leiutas Crookesi toru, katookiiretorude prototüübi.1878  Inglise insener Joseph Swan leiutas hõõglambi.1879  Ameerika füüsik Edwin Herbert Hall avastas Halli efekti.1879  Thomas Edison tutvustas hõõglambi kauakestvat hõõgniiti.1880  Prantsuse füüsikud Pierre Curie ja Jacques Curie avastasid piesoelektri.nähtuse1882  Esimesed soojuselektrijaamad Londonis ja New Yorgis1886  Inglise füüsik Oliver Heaviside võttis kasutusele termini induktiivsus.1887  Saksa-Ameerika leiutaja Emile Berliner leiutas heliplaadi.1888  Saksa füüsik Heinrich Hertz demonstreeris oma katseseadmega elektromagnetlainete, sealhulgas raadiolainete olemasolu.1888  Itaalia füüsik ja elektriinsener Galileo Ferraris avaldas artikli asünkroonmootori kohta ning Serbia-Ameerika insener Nikola Tesla saab samale seadmele USA patendi.The Electrical Engineer. (1888). London: Biggs & Co. Pg., 239. [cf., "[...] new application of the alternating current in the production of rotary motion was made known almost simultaneously by two experimenters, Nikola Tesla, and Galileo Ferraris, and the subject has attracted general attention from the fact that no commutator or connection of any kind with the armature was required."]1893  Chicagos toimunud elektrikute rahvusvahelisel konverentsil (Fourth International Conference of Electricians) defineeriti elektriühikud1893  Inglise füüsik J. J. Thomson leiutas lainejuhtme.1894  Itaalia leiutaja Guglielmo Marconi alustas esimese raadiolainetel põhineva traadita telegraafi sidesüsteemi väljatöötamist. . Radiomarconi.com. Retrieved on 12 July 2012.Brown, Antony. Great Ideas in Communications. D. White Co., 1969, page 1411895  India füüsik Jagadish Chandra Bose tegi katseid  millimeeterlainete alas], kasutades raadiolainete detektor detekteerimiseks (tuvastamiseks) esmakordselt pooljuhtsiiret. reprinted in Igor Grigorov, Ed., Antentop, Vol. 2, No.3, pp. 87–96.Sungook Hong, Wireless: From Marconi's Black-box to the Audion, MIT Press – 2001, page 221895  Guglielmo Marconi edastas raadiolaineid kuni 3,2 km ulatuses ja ka küngaste taha.Hong, Sungook (2001). Wireless: From Marconi's Black-Box to the Audion, Cambridge, Mass.: MIT Press, pages 6 and 20–22Marconi, "Wireless Telegraphic Communication: Nobel Lecture, 11 December 1909." Nobel Lectures. Physics 1901–1921. Amsterdam: Elsevier Publishing Company, 1967: 196–222. p. 206.1895  Vene füüsik Aleksandr Popov valmistas raadiolainete  vastuvõtu sedme, mis suutisb tuvastada välgulööke.Christopher H. Sterling, Encyclopedia of Radio,, Routledge – 2003, p. 18201895  Wilhelm Röntgen avastas röntgenikiirguse.1897  Saksa leiutaja Karl Ferdinand Braun leiutas katoodkiireostsilloskoobi.1901  Esimene transatlantiline raadioülekanne Guglielmo Marconi poolt1901  Ameerika insener Peter Cooper Hewitt leiutas luminofoorlambi.1904  Inglise insener John Ambrose Fleming leiutas dioodi (kahe elektroodiga elektronlambi).1906  Ameerika leiutaja Lee de Forest leiutas trioodi (kolmee elektroodiga elektronlam|bi).1911  Hollandi füüsik Heike Kamerlingh Onnes avastas ülijuhtivuse.1912  Ameerika insener Edwin Howard Armstrong töötas välja elektroonilise ostsillaatori.1917  Ameerika insener Alexander M. Nicholson leiutas kristallostsillaatori.1918 Prantsuse füüsikud Henri Abraham ja Eugene Bloch leiutasid multivibraatori.1919  Edwin Howard Armstrong töötas välja superheterodüünvastuvõtja (tüüpilise AM-raadiovastuvõtja).1925  Austria-Ameerika insener Julius Edgar Lilienfeld patenteeris väljatransistori (FET), (selle laialdane kasutamine sai võimalikuks aastakümneid hiljem).Lilienfeld, J.E. "Method and apparatus for controlling electric current"  US Patent no. 1,745,175 (filed:  8 October 1926 ; issued:  28 January 1930).1926 Jaapani insenerid Hidetsugu Yagi ja Shintaro Uda töötasid välja Yagi-Uda antenni.1926  Jaapani insener Kenjiro Takayanagi demonstreeris esimest täielikult elektroonilist televisioonivastuvõtjat, millel oli 40-realise eraldusvõimega elektronkiiretoru.Kenjiro Takayanagi: The Father of Japanese Television, NHK (Japan Broadcasting Corporation), 2002, retrieved 2009-05-23.1927  Jaapani insener Kenjiro Takayanagi suurendas ekraani eraldusvõimet 100 reani.High Above: The untold story of Astra, Europe's leading satellite company, page 220, Springer Science+Business Media1927  Ameerika insener Harold Stephen Black võttis võimendis kasutusele negatiivse tagasiside.1927  Saksa füüsik Max Dieckmann leiutas videokaamera elektronkiiretoru.1928  India füüsikud C. V. Raman ja Kariamanickam Srinivasa Krishnan avastasid nähtuse Ramani hajunine, mis pani aluse hilisemale Ramani laserile1928  Esimene eksperimentaalne teleülekanne USA-s1929  Esimene avalik-õiguslik teleülekanne Saksamaal1934  Akira Nakashima, Claude Shannon ja Viktor Šetakovi lülitusahelate teooria pani aluse loogikalülitustele ja digitaalelektroonikale. (3+207+1 pages) [\10:00 min1936  Austria insener Paul Eisler leiutas trükkplaadi.1936  Šoti teadlane Robert Watson-Watt töötas välja radari kontseptsiooni, mille idee oli varem välja pakutud.1938  Vene-Ameerika insener Vladimir K. Zworykin töötas välja ikonoskoobi (televisioonisaatetoru).1939  Edwin Howard Armstrong töötas välja FM-raadiovastuvõtja.1941  Saksa insener Konrad Zuse töötas välja esimese programmeeritava arvuti.1944  Šoti insener John Logie Baird töötas välja esimese värvikineskoobi.1948  Ameerika insenerid John Bardeen ja Walter Houser Brattain koos oma grupijuhi William Shockleyga lõid esimese bipolaartransistori.1948  Ungari-Briti füüsik Dennis Gabor leiutas holograafia.1951  Esimene tuumaelektrijaam USA-s1952  Jaapani insener Jun-ichi Nishizawa leiutas laviinifotodioodi.1958  Ameerika insener Jack Kilby leiutas integraallülituse (IC).1959 Esimene töötav isoleeritud paisuga väljatransistor (MOSFET) Bell Labsilt1960  Ameerika insener Theodore Maiman töötas välja esimese laseri1962  Nick Holonyak leiutas valgusdioodi (LED).

 Viited 

Kategooria:Elektrotehnika
Kategooria:Elektroonika