Koputuskood

+Ladina tähestik kooditabelis123451ABC/KDE2FGHIJ3LMNOP4QRSTU5VWXYZ
Koputuskood on sõnumi tähthaaval kodeerimise ja koputustega edastamise viis.The Handbook Of The SAS And Elite Forces. How The Professionals Fight And Win. Edited by Jon E. Lewis. p.199-Tactics And Techniques, Evasion, Capture And Escape. Robinson Publishing Ltd 1997. ISBN 1-85487-675-9 Seda on kasutanud näiteks vangid üksteisega suhtlemiseks, edastades sõnumi metalltorudele või seinale koputades.

 Kood 
pisi|Koputuskoodi tabel metallplaadil allveelaeval Pasopati
Koputuskood põhineb Polybiose ruudul, kus viie lahtriga ruudustikul paiknevad kõik ladina tähestiku tähed peale K, mis on asendatud C-ga. Tähti signaliseeritakse kahe numbri koputamisega: esimene number osutab reale (ülevalt alla) ja pärast pausi koputatav teine number osutab tulbale (vasemalt paremale). Näiteks täht B edastamiseks koputatakse ühe korra, tehakse paus ja siis koputatakse kaks korda. Kuulaja peab eristama koputuste vahet.
Täht X tähistab lause lõppu ja K tähendab sõnumi vastuvõtmise kinnitust. Kuna iga üksiku tähe edastamine on ajakulukas, kasutavad vangid erinevaid lühendeid ja akronüüme, näiteks HA on Head aega jne.
TERE•••• ••••   • •••••   ••• ••   • •••••  
Ehkki Morse koodi saab esitada lühemate sõnumitega, on seda koputades või toksides raskem edastada, kuna nõuab kokkuleppelist n-ö pikka signaali. Koputuskood eeldab osalistelt tähestiku tundmist ja tähekombinatsiooni AFLQV ehk iga rea esimese tähe järgi skeemi meeles pidamist, ilma et terve ruudustik peaks peas olema. Näiteks nelja koputust kuuldes saab kuulaja kaasa lugeda "A… F… L… Q". Kui pärast pausi kostub kolm koputust, jõuab ta kaasa lugedes "Q… R… S" täheni S.

 Ajalugu 
+Vene tähestiku koputuskood1234561АБВГДЕ/Ё2ЖЗИ/ЙКЛМ3НОПРСТ4УФХЦЧШ5ЩЪ/ЬЫЭЮЯ
See kodeerimisviis pärineb Muinas-Kreekast, Polybiose ruudust. Hiljem on seda kasutanud näiteks kirillitsa versioonina Vene vangid 19. sajandil.David Kahn, The Codebreakers – The Story of Secret Writing. 1967. . 20. sajandil kasutasid seda teise maailmasõja ajal sõjavangid, hiljem kogus kood tuntust pärast Vietnami sõda, kus USA sõjavangid seda kasutasid. 

Vietnami sõjas kasutati seda rohkem kui Morse koodi, kuna koputussüsteemi sai kiiremini õppida ja sai rakendada mitmekülgsemalt. Isoleeritud vangid said omavahel väga erinevaid sõnumeid vahetada, alates sellest, mis küsimusi ülekuulamisel küsitakse, et vangid saaksid oma vastused ühildada, kuni selleni, kes on vigastatud ja kes vajab lisatoitu. Seda kasutati ka siis, kui vangid istusid teineteise kõrval, aga neil polnud lubatud rääkida, nii et suhtlemiseks koputati teineteise reiele. Koputamiskoodi saab teha ka häälega, kasutades köhatusi, nuuskamisi ja aevastusi.

1980. aastal edastas Somaalias eluaegsesse üksikvangistusse määratud arst koputuskoodiga terve Aleksei Tolstoi romaani "Anna Karenina" oma kaasvangidele.

 Vaata ka 
 Polybios
 Enigma
 Manchesteri kodeering

 Viited 

Kategooria:Kodeerimine