Meathi krahvkond

Meathi krahvkond (iiri keeles Contae na Mí või lihtsalt an Mhí, sõna-sõnalt „keskkoht“) on krahvkond Iirimaa Ida- ja Keskpiirkonnas Leinsteri provintsis. Seda piiravad kagus Dublini, kirdes Louth, lõunas Kildare, edelas Offaly, läänes Westmeathi, loodes Cavani ja põhjas Monaghani krahvkonnaga. Idas piirneb Meath ka Iiri merega kitsal rannaribal Boyne'i ja Delvini jõe vahel, mis annab talle maakondade seas lühiduselt teise rannajoone.

Meath on maa-ala poolest 14. suurim Iirimaa 32 traditsioonilisest krahvkonnast ning rahvaarvult 8. suurim. 2022. aasta rahvaloenduse järgi elab seal 220 826 inimest. Krahvkonnalinn ja suurim asula on Navan, mis asub krahvkonna keskosas Boyne’i jõe ääres. Teised linnad ja asulad on Trim, Kells, Laytown, Ashbourne, Dunboyne, Slane ja Bettystown.

Meathi tuntakse kui "kuninglikku krahvkonda". Ajalooline Meathi kuningriik oli Iirimaa ülemkuninga asupaik ning mõnda aega ka saare viies provints. Sajandeid valitsesid seda Lõuna-Uí Néilli dünastia valitsejad, kuid 12. sajandi lõpul tungis kuningriiki anglo-normanni vallutaja Hugh de Lacy, kes tõrjus Uí Néillid välja ja hakkas Meathi isandaks. Isandkond kahanes aja jooksul ning 1297. aastal moodustati ametlikult Meathi krahvkond, mis jagati 1542. aastal Meathiks ja Westmeathiks. Praegused piirid sai krahvkond 1977. aastal, kui suurem osa Droghedast liideti Louthi krahvkonnaga.

Meathis leidub rohkelt ajaloolisi paiku, sealhulgas Tara mägi, Slane'i mägi, Newgrange, Knowth, Dowth, Loughcrew, Kellsi klooster, Trimi loss ja Slane'i loss. Krahvkond oli ka 1690. aastal Oldbridge'i lähedal peetud Boyne'i lahingu toimumispaik, mis lõppes James II lüüasaamise ja tema põgenemisega Prantsusmaale. Meath on Leinsteri ainus krahvkond, kus asuvad gaeli keele piirkonnad (Gaeltacht) Ráth Chairnis ja Baile Ghibis, ning ühtlasi üks kahest krahvkonnast väljaspool Iirimaa lääneosa, kus on ametlik Gaeltacht (teine on Waterfordi krahvkond).

Viited

Kategooria:Iirimaa krahvkonnad
Kategooria:Leinsteri provints