Sunda tiigihaigur

Sunda tiigihaigur (Ardeola speciosa) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Sunda tiigihaigur on 45 cm pikk.

Selg on oliivpruun. Pea, kael ja rind on beežid oliivpruunide triipudega. Tiivad, saba ja kõht on valged. Nokk on kollane, nokatüvik sinine. Valjasriba on rohekaskollane. Silmad on kollased. Jalad on rohekaskollased.

Hundsulestikus on pea ja kael kuldkollased. Selg on tumehall. Rind on punakaspruun. Nokk on erekollane, noktüvik on sinine ja noka otsas on must triip. Silmad on oranžid.

Noorlind sarnaneb puhkesulestikus täiskasvanuga.

A. s. continentalis'e tiivad ja nokk on pikemad kui speciosa'l.

Alamliigid ja levik
Liigil on kaks alamliiki:
A. s. continentalis Salomonsen, 1933 – Indohiinas
A. s. speciosa (Horsfield, 1821) – Sunda saartel ja Filipiinidel

Elavad järvede ja tiikide ääres, soodes ja riisipõldudel, mõnikord ka mangroovides. Jaaval on neid kohatud 1500 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad kaladest, konnadest, kullestest, veeputukatest, rohutirtsudest, mardikatest, sipelgatest, termiitidest ja vihmaussidest.

Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt. Tavaliselt toituvad üksi.

Pesitsemine
Võivad pesitseda nii üksikult kui kolooniates koos veise- ja siidhaigrutega. Okstest ehitatud pesa asub puu otsas, tavaliselt vee kohal.

Jaava idaosas pesitsevad detsembrist maini, lääneosas jaanuarist augustini. Mandril on kurnas 3–5 muna, Jaaval ja Balil 2–3. Muna on 37,7 mm pikk ja 28,7 mm lai.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased