Lodinokk-haigur

Lodinokk-haigur ehk paatnokk (Cochlearius cochlearius) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Lodinokk-haigur on 45–51 cm pikk. Nokk on kuni 7 cm pikk ja 5 cm lai. Isaslind kaalub 680–770 g, emaslind 503–726 g.

Kiird, ülaselg ja küljed on mustad. Alaselg ja tiivad on hallid. Rind ja kõht on punakaspruunid. Laup ja põsed on heledad. Nokk on lai. Ülanokk on paadikujuline ja lõppeb peenikese konksuga. Nokk on must, alanokk on veidi kollakas. Valjasriba ja silma ümbrus on hallid. Silmad on suured ja pruunid. Jalad on rohelised.

Heledaim alamliik on C. c. cochlearius, kelle ülapool on helehall ning kael ja rind on valged. Tumedaim on panamensis, kelle ülapool on pruunikashall, kurgualune on rohekaspruun ja kõht on lillakas. Ülejäänud alamliikide ülapool on lillakashall ja rind on helepruun. Nad erinevad üksteisest suuruse poolest ‒ suurim on phillipsi, väikseim zeledoni.

Costa Rica lääneosa lodinokk-haigrud sarnanevad nii ridgwayi kui panamensis'ega, Põhja-Guatemala isendid on ridgwayi ja phillipsi vahepealsed.

Isaslindudel on kuklal pikemad ilusuled kui emaslindudel.

Noorlinnu selg ja tiivad on punakaspunased, alapool on kollakasvalge.

Udusulis poegade ülapool on helehall, alapool valge.

Alamliigid ja levik
Liigil on viis alamliiki:
C. c. cochlearius (Linnaeus, 1766) – Lõuna-Ameerika põhja- ja keskosas
C. c. panamensis Griscom, 1926 – Costa Ricas ja Panamas
C. c. phillipsi Dickerman, 1973 – Ida-Mehhikos ja Belize'is
c. c. ridgwayi Dickerman, 1973 – Lõuna-Mehhikost Honduraseni
C. c. zeledoni Ridgway, 1885 – Lääne-Mehhikos

Lodinokk-haigrud elavad mangroovides. Neid on kohatud kuni 650 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad koorikloomadest, putukatest, kahepaiksetest, kaladest ja väikestest imetajatest.

Tavaliselt toituvad öösel. Toitu otsides seisavad paigal.

Pesitsemine
Võivad pesitseda nii üksikult kui kolooniates koos väike- ja punakael-väikehaigrutega. Okstest ehitatud pesa on 30–35 cm lai ja asub 0,5–10 m kõrgusel puu otsas.

Mehhikos pesitsevad aprillist augustini, Trinidadil juunist oktoobrini, Brasiilias novembris. Kurnas on kolm sinist või rohelist pruunide täppidega muna. Muna suurus erineb piirkonniti – Mehhikos 49,5 × 33 mm, Surinames 50,3 × 35,3 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 25–27 päeva.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased