Rohtla-jämejalg

Rohtla-jämejalg (Hesperoburhinus bistriatus) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Rohtla-jämejalg on 430–480 mm pikk. Tiib on 236–273 mm pikk, nokk 37–46 mm, jookse 101–128 mm, saba 111–139 mm.

Ülapool on tumepruun oranžikate triipudega. Laba-hoosulgedel on kaks valget laiku. Kael ja rinna ülaosa on helebeežid pruunide triipudega, rinna alaosa on hallikaspruun. Kõht on valge. Laup on helepruun tumedate triipudega, kiird ja kukal on tumepruunid heledate triipudega. Valge kulmutriibu kohal on must triip. Tiibade alapool on valge. Sabaalune on oranžikaspruun. Nokk on must, nokatüvik on rohekaskollane. Silmad on suured ja kollased. Jalad on pikad ja rohekaskollased.

Noorlinnu sulestik on täiskasvanu omast heledam. Pea ja kael on kollasemad.

Udusulis pojad on beežid mustade triipudega.

Sarnaneb peruu jämejalaga, kuid rohtla-jämejalg on suurem, tema nokk on suurem ja tumedam ning ülapool on tumedam ja triibulisem.

Alamliigid ja levik
Liigil on neli alamliiki:
H. b. bistriatus (Wagler, 1829) – Ida-Veracruzist ja Kagu-Oaxacast Loode-Costa Ricani
H. b. dominicensis (Cory, 1883) – Haiti saare põhjaosas
H. b. pediacus (Wetmore ja Borrero, 1964) – Põhja- ja Lääne-Colombias ja Loode-Venezuelas
H. b. vocifer (L'Herminier, 1837) – Kesk- ja Ida-Colombias, Venezuelas, Guyanas ja Põhja-Brasiilias

Elavad rohtlates. Eelistavad poolkuivi ja kuivi piirkondi, kus on tasane maastik.

Toitumine
Toituvad putukatest, ussidest, limustest, sisalikest ja närilistest.

Toituvad öösel.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult. Pesitsevad maapinnal 14–20 cm laiuses lohus.

Pesitsevad kuival perioodil. Kurnas on kaks muna mõõtmetega 57–59 × 40,6–42,2 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 27–29 päeva.

Viited

Välislingid

Kategooria:Jämejalglased