Lundu

Lundu on linn ja Lundu ringkonna keskus Malaisias Sarawaki osariigis Kuchingi jaotise loodeosas, piirnedes Indoneesia Lääne-Kalimantani provintsiga.

2020. aasta seisuga elas Lundu ringkonnas 33 479 inimest.

 Ajalugu 
Lundu ümbruskonna maad on teadaolevalt olnud inimtühjad kuni suhteliselt hiljutise ajani. Kuigi peamist jõge nimetatakse Batang Kayaniks ehk Kayani jõeks, pole mingeid tõendeid selle kohta, et seal oleks kunagi elanud kayanid. 18. sajandi keskel rändas Bau lähedalt pärit bidayuhide rühm sinna ja asus elama Batang Kayani läänekaldale, kus praegu asub Kampong Stunggang Melayu. Neid hakati kutsuma Dayak Lundudeks ja kuigi hõimu viimane liige suri 1960. aastatel, on siiani näha nende istutatud durianipuude salu.

Nimi "Lundu" ise on tuletatud väikesest sägast, keda leidub ohtralt Lundu jões, mis voolab alla Gunung Gadingist. Kohalike allikate sõnul pärineb Lundu nimi kogukonnalt Undu, kuid malai, bidayuh ja ibani abielude segamisel jaguneb kogukond malai, bidayuh ja ibani keelteks. Undu on tegelikult nime Undi või Datu Undi variatsioon ehk Raja Jarom, kes on pärit Minangkabau'st Sumatralt. Datu Undil ehk Undul on seitse last. Tema lastest said valitsused Saribasis, Samarahanis, Kalakas ja Sadongis. Tema lapsed on väga kuulsad, näiteks Dato Terawoh Kota Samarahanis ja Datu Godam (Saribas), kes kasutab tiitlit Abang.

18. sajandi lõpupoole saabusid Lundusse korraga kolm inimrühma, kes eraldi oma kodu rajasid. Idast tulid ibanid, kes olid algselt pärit Balaust Batang Lupari läänekaldalt. Samal perioodil saabusid läänest hiinlased ja selako asunikud üle küngaste, mis eraldavad Sarawaki praegusest Indoneesia Borneost. Hiinlased olid Pontianakis ja Sambases elanud juba sada aastat või kauem. Kui Bau linnast avastati kulda, rändasid sinna hiinlased. Läänest tulid ka selako ehk selakau rahvas. Natuna saartelt saabusid asulasse ka malailased.

Kuigi neli erinevat rahvast asusid elama väga lähestikku, pole nende vahel algusest peale kunagi olnud mingit hõõrdumist. Nad otsisid paremat elu ja iga rahvas püüdis oma eesmärki viisil, mis ei konkureerinud teistega. 60ndate alguseks oli Lundus elekter ja torustikuvesi (Gunung Gadingist). Lundu haigla ehitati 1965. aastal ja pakub nüüd ravi kõigile probleemidele peale kõige tõsisemate. Neil on hambakliinik ja ultraheliuuring tulevastele emadele. Kuni 1968. aastani pääses Lundusse Kuchingist ainult paadiga. Samal aastal valmis Bau ja Lundust ühendav tee ning alustati regulaarset bussiliiklust.

 Lundu 1972. aasta intsident 
26. märtsil 1972 korraldas Põhja-Kalimantani Kommunistlik Partei (NKCP) Lundus varitsuse 7. kuningliku metsavahtide rügemendi konvoile, tappes 15 sõdurit. Konvoid, mis koosnes insenerivägedest ja tugipersonalist, ründas 30–40 mässulist. Esimeste sõidukite insenerid läbisid varitsuse vigastusteta, kuid kolmas veoauto võeti sihikule.

Arvuliselt vähemuses olevad insenerid kiirustasid abivägede saamiseks Titi Akarisse. Kapral Jamaluddin saabus kiiresti Ferret soomusmasinaga ja avas tule, sundides mässulisi taganema. Vastuseks algatas 7. kuninglik rangerirügement ulatusliku operatsiooni, tappes mitu mässulist ja konfiskeerides relvi.

Kategooria:Malaisia linnad
Kategooria:Sarawaki osariik