Jõgi-jämejalg

Jõgi-jämejalg (Burhinus senegalensis) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Jõgi-jämejalg on 320–380 mm pikk. Tiiva pikkus on 203–222 mm, levila idaosas 208–231 mm. Nokk on 39–45 mm pikk, jookse 67–78 mm, saba 89–115 mm.

Ülapool on beež tumepruunide triipudega. Alapool on valge, rinnal on tumedad triibud. Tiival on horisontaalne must triip. Silma ümbrus on valge ja näol on valge triip. Nokk on must, nokatüvik on kollane. Silmad on suured ja kollased. Jalad on kollased.

Udusulis poegade ülapool on hall mustade täppidega.

Idapoolsed linnud on tumedamad ning neil on pikemad tiivad. Vahel loetakse nad alamliigiks B. s. inornatus.

Sarnaneb välimuselt jämejala ja kalda-jämejalaga, kuid jõgi-jämejalg on väiksem, tema nokk on pikem ja tiival ei ole valget triipu.

Levik
Levila ulatub Senegalist Somaaliani. Elavad ka Egiptuses.

Elavad jõgede ääres, põldudel ja poolkuivades rohtlates vee lähedal. Tavaliselt ei lähe nad veekogust kaugemale kui 3 km. Võivad pesitseda ka linnades.

Toitumine
Toituvad selgrootutest, roomajatest, kahepaiksetest ja väikestest närilistest.

Toituvad üksi või väikestes parvedes. Tavaliselt toituvad öösel.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või hajusates kolooniates. Pesitsevad maapinnal madalas lohus, mille ümber võivad asetada teokarpe ja oksi.

Tavaliselt pesitsevad kuival perioodil. Kurnas on kaks muna.

Viited

Välilslingid

Kategooria:Jämejalglased