Kiiver-lootoselind

Kiiver-lootoselind ehk lootosjakaana (Irediparra gallinacea) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Kiiver-lootoselind on 21–24 cm pikk. Noka pikkus nokatosast harjani on 26–35 mm. Laubakilp on 2 cm lai ja 3 cm pikk. Harja kõrgus on 1 cm. Tiib on 116–144 mm pikk, jookse 52–68 mm. Isaslind kaalub 75–97 g, emaslind 122–168 g.

Selg, õlad ja pealtiiva kattesuled on pruunid. Hoosuled, saba, rind ja küljed on mustad. Nägu, kael, kõht ja sabaalune on valged. Silma ja noka vahel on must triip. Samuti jookseb must triip harjast seljani. Hari ja ülanokk on punased või kollased. Alanokk on kollane. Nokaots on must. Silmad on kollased. Jalad on hallikasrohelised.

Noorlindude ülapool on pruun, alapool on valge. Hari on väiksem.

Udusulis poegade ülapool on triibuline, alapool on valge.

Levik
Kiiver-lootoselinnud elavad Filipiinidel, Kalimantanil, Sulawesil, Väikestel Sunda saartel, Uus-Guineal ning Põhja- ja Ida-Austraalias.

Elavad veetaimedel, mis kasvavad laguunides, billabongides, soodes, järvedes ja aeglase vooluga jõgedes.

Toitumine
Kiiver-lootoselinnud toituvad putukatest, ämblikest, koorikloomadest, kaladest, konnadest ja taimedest.

Toitu otsides kõnnivad veetaimedel.

Pesitsemine
Isaslind ehitab pesa veetaimedest.

Põhja-Austraalias pesitsevad jaanuarist maini, Ida-Austraalias septembrist jaanuarini. Emaslind paaritub 1–3 isasega. Kurnas on neli muna mõõtmetega 30 × 21 mm. Muna kaalub 7,1 g. Mune haub isaslind 28 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 50–60 päeva vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Lootoselindlased