Austraalia jämejalg

Austraalia jämejalg (Esacus magnirostris) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Austraalia jämejalg on 530–570 mm pikk. Tiib on 264–285 mm pikk, nokk 70–79 mm, jookse 83–90 mm. Kaalub 870–1130 g.

Ülapool on oliivpruun. Pealtiiva väikestel kattesulgedel on valgete servadega tume triip. Välimised kaheksa labahoosulge on mustad, neist kolmel esimesel on valge laik. Ülejäänud hoosuled on valged. Rind on hall, kõht on valge. Pea küljed ja haberiba on mustad. Kulmutriip, põsed ja kurgualune on valged. Nokk on must, nokatüvikul on veidi kollast. Silmad on suured ja kollased. Jalad on pruunikas- või rohekaskollased.

Noorlinnu sulestik on heledam kui täiskasvanul. Nokk ja silmad on tuhmimat tooni.

Sarnaneb välimuselt india jämejalaga, kuid india jämejalg on väiksem, tema nokk on väiksem ja ülespoole kõver, ülapool on veidi heledam ning pea külgedel on vähem musta.

Levik
Elavad Andamani saartel, Malaka poolsaarel, Filipiinidel, Indoneesias, Melaneesias ja Austraalias.

Elavad rannikul. Neile sobivad nii liivased, mudased kui kivised rannad. Võivad elada ka mangroovides.

Toitumine
Toituvad peamiselt krabidest ja teistest koorikloomadest.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult, tihti väiketiirude lähedal. Pesitsevad maapinnalohus, mille ümber asetavad kuivi lehti ja oksi.

Austraalia parasvöötmes pesitsevad septembrist novembrini, põhja pool juulist novembrini. Kurnas on üks muna. Pojad saavad lennuvõimeliseks 12 nädala vanuselt.

Looduslikud vaenlased
Austraalia jämejala mune söövad röövlinnud, kassid ja koerad.

Viited

Välislingid

Kategooria:Jämejalglased