Rand-jämejalg

Rand-jämejalg (Burhinus grallarius) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Rand-jämejalg on 550–580 mm pikk. Tiib on 264–309 mm pikk, nokk 43–53 mm, jookse 112–145 mm. Kaalub 625–670 g.

Pealagi ja selg on hallid. Silmast kuklani on pruun laik. Nägu ja kõht on valged. Rind ja küljed on helekollased tumepruunide triipudega. Õlasuled ja väiksed pealtiiva kattesuled on tumepruunid. Keskmised kattesuled on valged, suured on pruunid. Hoosuled on mustad, labahoosulgedel on kaks valget laiku. Tiibade alapool on valge. Saba on hall. Nokk on must. Jalad on kollakasrohelised. Silmad on suured ja kollased.

Noorlinnu kukal ja ülaselg on pruun ning tiivad on tumedamad. Silmad on valged.

Udusulis pojad on hallid mustade pikitriipudega.

Levik
Elavad Austraalias ja Uus-Guinea lõunaosas.

Elavad hõredates metsades, lagendikel ja rohtlates, harva ka mangroovides.

Toitumine
Toituvad putukatest, limustest, sadajalgsetest, koorikloomadest, ämblikest, kahepaiksetest, roomajatest ja seemnetest.

Toituvad öösel.

Pesitsemine
Pesitsevad maapinnal vooderdamata lohus. Pesa on tavaliselt lagedal kohal, lähimast puust keskmiselt 12 m kaugusel. Võivad kasutada sama pesa mitu aastat järjest.

Queenslandis pesitsevad juunist detsembrini, Victorias augustist jaanuarini. Kurnas on kaks muna, mida hauvad mõlemad vanemad 25 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 59 päeva vanuselt.

Looduslikud vaenlased
Rand-jämejala mune ja poegi söövad rebased.

Viited

Välislingid

Kategooria:Jämejalglased