Mitmekiireline levi

Mitmekiireline levi ehk mitmeteelevi (inglise keeles multipath propagation) võib esineda raadiosignaalide edastamisel, kui saatjast lähtuvad elektromagnetlained jõuavad vastuvõtjasse erinevaid teid pidi selle tõttu, et näiteks peegelduvad mitmesugustelt rajatistelt ja looduslikelt objektidelt. Kui saatja ja vastuvõtja vahel on otsenähtavus, saabub vastuvõtjasse otsesignaal ja ajaliselt nihutatud kajasignaalid. Kui saatja ja vastuvõtja vahel otsenähtavus puudub, jõuab vastuvõtjasse ainult kajasignaalide kombinatsioon.

 Põhjused  
Raadiosignaali kandev elektromagnetvõnkumine võib raadiosaatjast vastuvõtjasse levida mitme kiirena (eri teid pidi) mitmel põhjusel:
 kandesignaali peegeldumine, näiteks hoonete jm rajatiste pindadelt;
 kandesignaali murdumine laine levimisel ühest keskkonnast teise või keskkonna ühtlasel muutumisel, nt ionosfääris;
 kandesignaali hajumine väikestelt objektidelt, näiteks siltidelt;
 kandesignaali difraktsioon, näiteks hoonete  servadelt või mäeharjadelt.

Nimetatud põhjustel pikeneb laine  edastustee ja raadiosignaal võib vastuvõtjasse jõuda ajalise nihkega ja mitu korda. Neil vastuvõetud kajasignaalidel on peale faasinihke ka erinev amplituud tingituna keskkonna summutavast mõjust leviteel. Sellistel tingimustel signaali edastamist iseloomustatakse otse vastuvõetud signaali võimsuse ja kõigi kajasignaalide võimsuste summa suhtega.

Mitmeteelevi esineb enamikus raadiosidekanalites ja võib seega vähemal või suuremal määral mõjutada edastatava infosignaali parameetreid. Kui kiirte levimisviivitus on signaali sümboli kestusega võrreldes väike, tekib ainult lainete interferents, millega kaasneb kasuliku signaali nõrgenemine. Kui aga kõigi kiirte levimisviivitus on võrreldav kanali sümboli kestusega, tekib sümbolitevaheline interferents, mis võib signaali moonutada.

 Mõjude vähendamine  
Digitaalsignaali raadioedastamisel saab kajasignaale isegi ära kasutada, kui välja eraldada üksikud ajaliselt nihutatud signaalid ja panna need õiges faasis uuesti kokku, suurendades seeläbi vastuvõetava signaali energiat. Seda tehnikat kasutatakse hajaspektri modulatsiooni korral, samuti maapealsetes ja satelliidipõhistes mobiilsidesüsteemides koos koodjaotusega hulgipöörduse CDMA meetoditega. Praktikas kasutatakse aga palju sagedamini valikumeetodit: kui üksikuid kajasignaale on võimalik ajaliselt lahutada, valitakse parim signaal ja teised jäetakse kõrvale.

Digitaalringhääling kasutab tänapäevaseid modulatsioonitehnikaid, mis on mitmeteelevi vastuvõtu suhtes teatud määral immuunsed ja kasutavad seda isegi vastuvõetava signaali kvaliteedi parandamiseks (COFDM, DVB-T ja DAB).

Mitmeteelevile tuleb erilist tähelepanu pöörata ülemaailmse satelliitnavigatsiooni süsteemis (GNSS) , sest väga lühikese viivitusega kajasignaalid mõjutavad GNSS-satelliidi ja vastuvõtja  vahelise levitee pikkuse määramist. Pikemate peegeldusteede kajasignaali suurt viivitust on lihtsam tuvastada ja kõrvaldada. Seetõttu kasutavad GNSS-kommertsvastuvõtjad kajasignaalide nõrgendamiseks sageli drosselantenni (ingl choke ring antenna). 

 Kirjandus 


Kategooria: Andmeedastus
Kategooria:Telekommunikatsioon