Kotkakujuline sõlg

Kotkakujuline sõlg on rahvasterännuajal levinud linnukujulise plaatsõle erivorm, mille sõleplaadi kuju viitab ühemõtteliselt kotka kujutamisele. Kotkakujuline sõlg esineb leiuaineses oluliselt harvemini võrreldes väikeste linnukujuliste sõlgedega ja selle töötlus on sageli keerukam, rikkalikum, peenem ja töömahukam. Sõlg oli peamiselt mõeldud rõivakinnituseks, aga väärismaterjalid, suurus ja luksuslik töötlus viitavad kotkakujulise sõle funktsioonile ka ehte või staatusesümbolina.

 Kirjeldus 
Kotkakujulisel sõlel moodustab sõleplaadi heraldilist kujutist meenutav reeglina eestvaates kujutatud kotkafiguur, ühte suunda küljele vaatava peaga äratuntava kõvera röövlinnunokaga, kahel pool keha selgelt eristuvate sirgelt alla suunatud tiibade ja sabaga ning ilma jalgadeta. Sabasuled on allserva või ornamendiga selgelt markeeritud. Linnu rind võlvub plaadi keskel sageli ringi- või mandlikujulisena esile.

Valdavalt on kogu sõleplaadi pind kaetud mitmevärvilise cloisonné-emaili või oterdise tehnikas klaas- ja vääriskivipanustega, kus on kasutatud värvilist klaasi, punaseid ja rohelisi granaate, vandlit, lasuriiti, ametüsti, mäekristalli.

Paarina kujundatud sõlgede puhul paiknesid eri suunda vaatavad kotkapead vastamisi. Riietusel kanti sõlgesid nii, et kotkakuju seisis sirgelt püstasendis. Enamik leide on matustes maetu kaela- või rinnapiirkonnas; neid on leitud täiskasvanute ehetena nii meeste kui ka naiste haudadest.

Enamikul juhtudel on kotkakujulised sõled tavalistest linnukujulistest sõlgedest suuremad, vaid Lõuna-Saksamaal on leitud väiksemaid, tüüpilise linnukujulise sõle suurusi eksemplare.

 Suurus 
Kotkakujuliste sõlgede suurus varieerub tugevalt. Väikseima teadaoleva, Novi Banovcist Vojvodinas leitud sõle pikkus oli 3,6 cm. Rumeenias Pietroasa aardest 1837. aastal leitud kaks puhtast kullast rikkalikult kaunistatud sõlge on oma 27- ja 25-sentimeetrise pikkusega suurimad teadaolevad. Enamiku kotkakujuliste sõlgede pikkus jääb 10 cm kanti, Saksamaa Rahvusmuuseumis asuv Domagnanost pärit sõlg on 12 cm pikk.

 Levik 
Oterdisega rikkalikult kaetud kullatud hõbedast või pronksist kotkakujulised sõled olid eriti iseloomulikud ida- ja läänegootidele, väljaspoolt nende asualasid on vaid üksikuid leide. Sõlgede valmistamiskohaks on peetud töökodasid läänegootide Vahemere-äärsetel maadel, kuna Hispaaniast, Itaaliast ja Prantsusmaal on 13 leiukohast leitud ümara või mandlikujulise rinnakilbiga kotka kujulisi oterdisega kaetud sõlgi, kuid on vaid üks leid Reini jõest lääne pool.U. Koch. Wo kam sie her? Eine Frau mit gotischer Adlerfibel in Mannheim-Sandhofen. - Archäologische Nachrichten aus Baden, Bd. 79/79 (2009)

 Sümboolika 
Kotkas seostub paljudel rahvastel kuninglikkuse, võimu ja ülimuslikkusega üldisemalt, kuid gootide puhul on kotkafiguuri kasutamist seostatud nende varase ristiusustamisega 4. sajandi keskpaigas, kuna kotkal on mitmeid tõlgendusvõimalusi kristlikus sümboolikas, näiteks Kristuse sümbolina või ristitu hinge vabanemise sümbolina.

 Pildid 

 Viited 

Kategooria:Sõled
Kategooria:Eelromaani kunst