Veoturg

Veoturg (inglise freight market) on veoste valdajate ja vedajate, veopakkumiste ja veoste pakkumiste turg. Veoturul esitavad kliendid (veoste valdajad) veoste pakkumusi ja teevad veo päringuid vedajatele. Vedajad esitavad omapoolseid vedude pakkumusi ja saadavad veoste omanikele päringuid veoste leidmiseks. Pärast veotingimuste kokkuleppimist teostavad vedajad tellitud veod klientidelt saadavate hüvitiste (veotasu) eest. 

Eesti veoturg on osa nii Euroopa kui ka globaalsest veoturust. Euroopa Liidu liikmesriikide siseturud on Eesti vedajate ja ekspedeerijate jaoks kõige olulisemad turud. Eesti paiknemine Euroopa Liidu piirialal esitab Eesti kaubanduslikule ja logistilisele konkurentsivõimele teatud väljakutseid rahvusvaheliste vedude sooritamisel. Ühine veoturg, inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine on avanud Eesti tootjatele uusi turge, suurendanud rahvusvahelist konkurentsi ning tõhustanud logistika ja tarneahelate toimimist. 

Euroopa Liidu „vanade liikmesriikide jaoks“ on saanud viimastel aastatel suureks probleemiks dumpinghindadega maanteeveoteenuste osutamine kohapeal riigisiseselt või riikide vahel (kabotaažvedu) väiksema tööjõukuluga liikmesriikide („uute liikmesriikide“) veoettevõtete poolt. See pärsib Saksamaa, Prantsusmaa, Austria ja madalmaade veofirmade konkurentsivõimet ning on toonud endaga kaasa arvestatava rahulolematuse kohalike maanteevedajate seas. Euroopa Komisjon üritab rakendada meetmeid olukorra parandamiseks, kuid sellele seisavad vastu peamiselt 2004. aastal liitunud liikmesriigid. 

Rahvusvahelised merevedude turud on kõigile avatud turud. Vaatamata sellele pole konkurents merevedude alal juba aastakümneid toimunud võrdsetel alustel peamiselt võimaluse tõttu registreerida alus mugavuslipumaa laevaregistris või teatud erilises, soodustusi võimaldavas laevaregistris. Selleks, et arenenud tööstusmaad oleksid maailmameredel jätkuvalt konkurentsivõimelised, peaksid riigid toetama oma registris olevaid laevakompaniisid seaduslike soodustuste pakkumisega. 

Globaalne lennukaubaveoturg on olnud aastakümneid suhteliselt suletud ja kaitstud uute operaatorite eest. Peamisteks lennuvedajateks on traditsiooniliselt olnud rahvuslikud lennukompaniid, kes on jaotanud omavahel suurema osa globaalsest lennukaubavedude turust. Euroopa Liidu liikmesmaade territooriumi kohal on kaubaveoliiklus õhus avatud liikmesriikide lennuveooperaatoritele. Väljaspool ühendust on kaubavedu õhus reglementeeritud ja toimub üldjuhul ainult kooskõlas riikidevaheliste lepingutega. 

Seoses arengutega logistika ja tarneahela juhtimisel ning pingestuva konkurentsiga  täheldatakse kaubaveoturul järgmisi ootusi, arenguid ja trende:

 tarnekindluse suurenemine;
 tarne täpsuse suurenemine;
 saadetiste arvu suurenemine;
 saadetise kaalu ja/või ruumala vähenemine;
 tarne- ja veoaja lühenemine;
 ajavahemiku lühenemine veotellimuse vastuvõtmise ja veo teostamise vahel;
 vedude planeerimise ja juhtimise taseme paranemine;
 varude ja varudega seotud kapitali vähenemine;
 ladude arvu vähenemine (ladude tsentraliseerimine);
 otsesaadetiste/otsevedude osatähtsuse kasv;
 veo- ja muude logistikateenuste sisseostmise (outsourcing) mahtude suurenemine spetsialiseerunud teenusepakkujailt. 

 Viited 

Kategooria:Logistika