Infokäitumine sotsiaalmeedias

Infokäitumine sotsiaalmeedias (ingl. k. information behaviour on social media) on uurimisvaldkond, mis käsitleb seda, kuidas inimesed otsivad, tarbivad, hindavad ja jagavad teavet sotsiaalvõrgustike ja digitaalsete suhtlusplatvormide kaudu.  

 Sotsiaalmeedia mõju 
Erinevalt traditsioonilisest infootsingust, mis põhineb sihipärasel liikumisel allikast allikasse, toimub sotsiaalmeedias infokäitumine sageli mittelineaarselt ja juhuslikult – seda iseloomustab ka passiivne info tarbimine, kus teave jõuab kasutajani ilma otsese otsinguta.Foster, A. (2004). A nonlinear model of information-seeking behavior. Journal of the American Society for Information Science and Technology, 55(3), 228–237. doi:10.1002/asi.10359 Info kättesaadavust mõjutavad nii kasutajatevaheline suhtlus kui ka algoritmilised soovitused, mis suunavad tähelepanu juba tuttavatele teemadele.Haider, J., & Sundin, O. (2020). Information literacy challenges in digital culture: Conflicting engagements of trust and doubt. Information, Communication & Society, 25(8), 1176–1191. doi:10.1080/1369118X.2020.1851389 Selline dünaamiline ja isikupärastatud infokeskkond mõjutab oluliselt seda, kuidas inimesed otsuseid langetavad, arvamusi kujundavad ning teadmisi omandavad. 

Lisaks passiivsele info tarbimisele osaleb üha rohkem inimesi aktiivselt teabe loomisel, kommenteerimisel ja levitamisel, mis mõjutab avalikku arutelu ning aitab luua ning hoida sotsiaalseid kontakte. Sotsiaalmeediaplatvormide mõju ei piirdu ainult individuaalse infokäitumisega, vaid laieneb ühiskondlike protsesside, sealhulgas poliitilise osaluse, tervise käitumise ja kriisikommunikatsiooni valdkonda.

 Infokäitumine ja sotsiaalmeedia 
Infokäitumine on infootsingu ja -kasutuse uurimisel keskne mõiste infoteaduste valdkonnas. Seda mõistetakse kui tegevuste kogumit, mis on seotud infoallikate otsimise, leidmise ja kasutamisega, sealhulgas infovajaduse äratundmise ja selle rahuldamisega.Case, D. O. (2007). Looking for information: A survey of research on information seeking, needs, and behavior (2nd ed.). Academic Press. Vaadatud 11.10.2025 Mõiste hõlmab nii sihipärast infokäitumist kui ka juhuslikku kokkupuudet informatsiooniga.Whitmire, E. (2007). Theories of Information Behavior. Library & Information Science Research, 29(1), 152–153. doi:10.1016/j.lisr.2006.06.009 Eestikeelses käsitluses rõhutatakse infokäitumise kontekstipõhisele ja sotsiaalselt mõjutatud iseloomule.

Sotsiaalmeedia on rakenduste rühm, mis põhineb Veeb 2.0 tehnoloogiatel ning võimaldab kasutajatele sisu loomist ja jagamist.Kaplan, A. M., & Haenlein, M. (2010). Users of the world, unite! The challenges and opportunities of Social Media. Business Horizons, 53(1), 59–68. doi:10.1016/j.bushor.2009.09.003 Seda iseloomustab interaktiivsus, sotsiaalne suhtlus, algoritmiline info vahendamine ning kasutajate aktiivne roll sisu kujundamisel.. Eestis kasutavad inimesed suhtluseks ja teabevahetuseks mitmesuguseid platvorme, näiteks Facebook, Instagram, TikTok, YouTube ja LinkedIn.

 Infokäitumise eripärad sotsiaalmeedias 
Traditsiooniline teabeotsing raamatukogus või andmebaasides on lineaarne ja sihipärane. Sotsiaalmeedias on infootsing pigem hüplev ja võrgustikuline – teave jõuab kasutajani sageli juhuslikult, näiteks kellegi postituse või algoritmilise soovituse kaudu. Kasutajad ei vali enam üksnes ise, mida lugeda, vaid nende tähelepanu suunavad algoritmid, mis põhinevad kasutaja varasemal käitumistel ning eelistustel.

 Infokäitumine igapäevaelus 
Igapäevane infokäitumine on tihedalt seotud inimeste rutiinide, harjumuste ja eluviisidega.Savolainen, R. (1995). Everyday life information seeking: Approaching information seeking in the context of “way of life”. Library & Information Science Research, 17(3), 259–294. doi:10.1016/0740-8188(95)90048-9 Sotsiaalmeedia kontekstis väljendub see sageli tervise, tarbimise ja hobidega seotud teabe jälgimisel ja jagamisel. Selline info hankimine toimub enamasti juhuslikult, tuginedes sotsiaalsetele võrgustikele ja platvormide toimemehhanismidele. Algoritmid suunavad kasutaja tähelepanu juba tuttavatele teemadele ja varasematele eelistustele, mis muudab infovälja personaalsemaks, kuid samas ka kitsamaks ja vähem mitmekesiseks. Võivad tekkida filtrimullid (ingl. k. filter bubble).

 Noorte infokäitumine sotsiaalmeedias 
Noorte puhul on sotsiaalmeedia sageli peamine infokeskkond.Whitmire, E. (2004). The relationship between undergraduates’ epistemological beliefs, reflective judgment, and their information-seeking behavior. Information Processing & Management, 40(1), 97–111. doi:10.1016/S0306-4573(02)00099-7 Uuringud näitavad, et info otsimine ja meelelahutus põimuvad, mistõttu hägunevad piirid vabaaja ja õppimise vahel. Noored kasutavad platvorme nii uudiste jälgimiseks, õppematerjalide leidmiseks kui ka arvamuste kujundamiseks. Infot usaldatakse sageli selle põhjal, kes seda jagab — näiteks eakaaslaste või suunamudijate soovitused on paljudele olulisemad kui ametlikud allikad.

Isiksuseomadused mõjutavad noorte infokäitumise mustreid: näiteks avatumad inimesed katsetavad uusi platvorme ja formaate, ekstravertsemad otsivad aktiivset suhtlust ning suurema emotsionaalse ebastabiilsusega noored võivad olla vastuvõtlikumad info üleküllusele ja väärinfole.Watson, T. (2010). From Fear to Flow: Personality and information interaction. The Australian Library Journal, 59(4), 173–187. doi:10.1080/00049670.2011.10722596

Lisaks mõjutavad noorte infokäitumist ka platvormide tehnilised omadused ning võimalused (ingl. k. platform affordances) — näiteks lühivideo, algoritmiliselt loodud uudisvoog (ingl. k. algorithmically generated news feed) ja reaalaja tagasiside mehhanismid (ing k real-time feedback mechanisms). Need loovad keskkonna, kus info levib kiiresti ja emotsionaalselt laetud kujul, mistõttu on eriti oluline kriitilise mõtlemise ja meediapädevuse oskuste arendamine.

 Täiskasvanute infokäitumine sotsiaalmeedias 
Täiskasvanud kasutavad sotsiaalmeediat sageli töö ja professionaalses kontekstis, näiteks enesearenduseks, kontaktide loomiseks ja teadmiste jagamiseks. Töö kontekstis on infootsing tihedalt seotud konkreetsete ülesannete ja rollidega, mis mõjutavad nii otsitava teabe iseloomu kui ka selle hankimise viise.Byström, K., & Hansen, P. (2005). Conceptual framework for tasks in information studies. Journal of the American Society for Information Science and Technology, 56(10), 1050–1061. doi:10.1002/asi.20197 Samuti mõjutavad infokäitumist sotsiaalsed ja kultuurilised tegurid — näiteks vanus, haridustase ja valdkondlik kuuluvus.Virkus, S., Lepik, A., Uverskaja, E., Reimo, T., Metsar, S., Ruusalepp, R., Möldre, A., & Laurits, M. (2017). Infoteadused teoorias ja praktikas: Kõrgkooliõpik. TLÜ Kirjastus. Täiskasvanute puhul on infokäitumine sageli mitmekihilisem ja strateegilisem kui noortel.

 Ohud ja võimalused 
Sotsiaalmeediapõhine infokäitumine loob uusi võimalusi kiireks info levikuks ja kogukondlikuks õppimiseks, kuid toob endaga kaasa ka ohte. Ühelt poolt võivad algoritmid tugevdada olemasolevaid teadmisi ja luua kogukondi, kus sarnaste huvidega inimesed vahetavad kvaliteetset infot. Teisalt võib tekkida info üleküllus ja niinimetatud infomullid (ingl. k. filter bubbles) ehk kajakambrid, kus kasutajad puutuvad kokku vaid piiratud vaadetega. Samuti on sotsiaalmeedia üks peamisi väärinfo leviku kanaleid, mis mõjutavad inimeste usaldust ja kriitilist mõtlemist.Wardle, C., & Derakhshan, H. (2017). Information disorder: Toward an interdisciplinary framework for research and policy making. Council of Europe. https://edoc.coe.int/en/media/7495-information-disorder-toward-an-interdisciplinary-framework-for-research-and-policy-making.html  Nende probleemidega tegelemiseks pööratakse üha rohkem tähelepanu meediakirjaoskustele, infoallikate kriitilisele hindamisele ja teadlikule sotsiaalmeedia kasutusele. 

Teadusuuringud on näidanud, et info üleküllus ei põhjusta ainult desinformatsiooni levikut, vaid võib vähendada ka kasutajate soovi süveneda või usaldada allikaid, mida nad varem pidasid usaldusväärseks. Seda nimetatakse infoväsimuseks, mis mõjutab eelkõige nooremaid kasutajaid, kes on pidevalt ühendatud ja avatud mitmele kanalile korraga.

 Vaata ka 

 Infokäitumine
 Sotsiaalvõrgustikud
 Sotsiaalmeedia
 Infoteadus
 Infootsing
 Info ülekülluse sündroom

 Viited 

Kategooria:Infoteadus
Kategooria:Sotsiaalmeedia

 Välislingid 
 Infokäitumine sotsiaalmeedias AS Swedbank töötajate näitel, Bakalaureusetöö Inna Sammel, TLÜ, 2017