Pikkjalg-rüdi

Pikkjalg-rüdi ehk pikkjalg-risla (Calidris himantopus) on kurvitslaste sugukond kuuluv linnuliik.

Välimus
Pikkjalg-rüdi on 18–23 cm pikk. Tiibade siruulatus on 38–41 cm. Kaalub 40–68 g.

Ülapool on pruunikashall, alapool on valge hallikate triipudega. Kulmutriip on valge. Tumedat värvi nokk on veidi allapoole kõver. Pikad jalad on rohekad või kollakad. Silmad on pruunid.

Noorlinnu ülapool on mustpruun, rind on beež tumedate triipudega.

Levik
Pikkjalg-rüdid pesitsevad Alaskal ja Põhja-Kanadas. Talvitavad USA lõunaosas, Põhja-Tšiilis, Boliivias, Lõuna-Brasiilias, Põhja-Argentinas ja Uruguays.

Eestis kohati pikkjalg-rüdi esimest korda 2023. aastal.

Pesitsevad tundras. Talvitavad lammidel, tiikide ääres ja padurates, vahel ka rannikul.

Toitumine
Toituvad putukatest ja nende vastsetest, tigudest ja seemnetest.

Otsivad toitu veest või veepinnalt, vahel mudast või liivast. Tavaliselt toituvad üksi või väikestes parvedes, tihti koos kollajalg-tildrite ja neppvigledega.

Pesitsemine
Pikkjalg-rüdid on väga paigatruud. 15% lindudest kasutab sama pesa järgmisel aastal uuesti. Ühel ruutkilomeetril pesitseb 5–25 paari. Eelistavad kuiva lagedat tundrat. Pesitsevad maapinnal vooderdamata lohus.

Kurnas on neli muna mõõtmetega 36 × 25 mm. Muna kaalub 11,2 g. Isaslind haub päeval, emaslind öösel. Haudeperiood kestab 19,5–21 päeva. Emaslind lahkub pesitsusalalt kui pojad on nädalavanused, isaslind lahkub nädal hiljem. Pojad saavad lennuvõimeliseks 17–18 päeva vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Kurvitslased