Puna-väikehüüp

Puna-väikehüüp (Botaurus cinnamomeus) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Puna-väikehüüp on 40–41 cm pikk. Kaalub 106 g.

Sulestik on peamiselt punakaspruun, alapool on heledam kui ülapool. Emaslinnu pealagi ja selg on hallikaspruunid. Kurgualune on beež. Isaslinnu kaelal on üks lai tumepruun triip, emaslinnu kaelal on mitu triipu. Nokk ja jalad on kollakasrohelised. Silmad on kollased.

Noorlinnu sulestik on punakaspruun heledate triipudega. Kurgualune on valge tumepruunide triipudega. Udusulis pojad on roosakaspruunid.

Levik
Levila ulatub Indiast Kirde-Hiinani. Elavad ka Filipiinidel ja Suurtel Sunda saartel.

Elavad riisipõldudel, soodes, padurates ja roostikus. Keralas võib neid kohata ka rannikul, eriti mangroovides. Kalimantanil on neid kohatud 1980 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad kaladest, konnadest, limustest, putukatest ja koorikloomadest. Saagiks langevad kalad on kuni 13 cm pikad.

Toituvad üksikult. Toitu otsides kõnnivad aeglaselt. Peamiselt videvikulise eluviisiga, kuid võivad toituda ka päeval. Kõige aktiivsemad on nad kell 7.00–9.30 ja 18.30–20.00.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või kolooniates koos kormoranide, veisehaigrute ja musthüüpidega. Pesa on ehitatud okstest, pilliroost ja kruvipuu lehtedest ning vooderdatud lehtede ja rohuga. Pesa asub 1 m kõrgusel vee kohal, Kagu-Hiinas võivad pesitseda ka maapinnal.

Indias ja Kagu-Aasias pesitsevad juulist augustini, Malaka poolsaarel septembrist detsembrini ja veebruarist juulini, Jaaval oktoobrist juunini. Kurnas on 3–4 valget muna mõõtmetega 33–36,5 × 25,5–26,4 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased