Ojahüüp

Ojahüüp (Botaurus sturmii) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Ojahüüp on 27–30 cm pikk. Kaalub 142 g.

Ülapool on sinakashall, kurgualune ja rind on helepruunid mustade triipudega. Noka ülapool on must või tumeroheline, alapool kollane. Valjasriba ja silma ümbrus on sinine või kollakasroheline. Isaslinnu silmad on punakaspruunid või tumepunased, emaslinnul kollased. Jalad on kollased.

Noorlinnu sulestik on heledam kui täiskasvanul. Triibud kaelal on peenemad. Nokk on kollakashall. Silmad on oranžikaspunased.

Udusulis pojad on pruunid. Silmad on tumepruunid. Nokk ja jalad on roosad.

Levik
Elavad Sahara-taguses Aafrikas.

Elavad jõgede, ojade, järvede ja tiikide ääres, padurates, mangroovides, soodes ja riisipõldudel.

Toitumine
Toituvad peamiselt putukatest ja konnadest, aga ka väikestest kaladest, krabidest, ämblikest ja tigudest.

Toituvad üksi või paarides. Peamiselt öise eluviisiga, kuid võivad toituda ka päeval, eriti pilvise ilmaga. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt.

Pesitsemine
Tavaliselt pesitsevad üksikult või väikestes gruppides, vahel koos kold- ja paduhaigrutega. Okstest ehitatud ja rohuga vooderdatud pesa on 23–38 cm lai ja 7 cm sügav. Pesa asub 0,5–4 m kõrgusel vee kohal.

Tavaliselt pesitsevad vihmaperioodil, mõnes piirkonnas kuiva perioodi alguses. Kurnas on 2–5 valget mune mõõtmetega 34 × 28 mm. Haudeperiood kestab 18 päeva.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased