Washi

TüüpPaberMaterjalGampi puu sisekoorest,mitsumata põõsast või pabermooruspuu põõsast saadud kiud.TootmismeetodKäsitööPäritolumaaJaapanTutvustatud7. saj
Washi (和紙) on traditsiooniline Jaapani käsitsi valmistatud paber, mida toodetakse gampi-puu, mitsumata-põõsa (Edgeworthia chrysantha), või pabermooruspuu (kōzo) sisekoore kiududest.  Jaapani keeles tähendab sõna washi (和紙) sõna-sõnalt ,,Jaapani paber’’ kus wa (和) Tähendab ,,jaapani’’ ja shi (紙) ,,paber.’’ Mõnikord kirjutatakse ja hääldatakse seda jaapani keeles ka kujul wagami (わがみ), mis peegeldab samade kirjamärkide alternatiivset lugemisviisi. 

Washi on üldiselt vastupidavam kui lääne puidumassist valmistatud paber ja seda kasutatakse paljudes traditsioonilistes kunstivormides. Origami, shodō ja ukiyo-e valmistatakse kõik washi abil. Washi kasutati ka mitmesuguste igapäevaesemete, näiteks rõivaste, majapidamistarvete ja mänguasjade, aga ka shinto preestrite rüüde ja rituaaliesemete ning Buddha kujude valmistamiseks. Seda kasutati isegi pärgade valmistamiseks, mis kingiti 1998. aasta taliolümpiamängude võitjatele. Washit kasutatakse ka ajalooliselt väärtuslike kultuuriväärtuste, maalide ja raamatute konserveerimisel muuseumides ja raamatukogudes üle maailma, sealhulgas Louvre'is ja Vatikani muuseumides. Selleks sobib washi tänu oma õhukesele, kuid vastupidavale struktuurile ning heale paiduvusele. Vähese lisandite sisalduse tõttu võib see püsida heas seisukorras üle tuhande aasta ning seda on võimalik niiskuse abil kahjustamata eemaldada.   

Jaapani käsitööna on see registreeritud UNESCO vaimse kultuuripärandi nimistusse . 

 Ajalugu 
7. sajandiks oli paber Jaapanisse jõudnud Hiinast Korea poolsaare kaudu ning jaapanlased arendasid Heiani perioodil välja washi tehnika, täiustades paberivalmistamismeetodit. Jaapanis umbes aastatel 805–809 välja töötatud paberivalmistamistehnikat nimetati nagashi-suki  – see oli meetod, mille käigus lisati tavapärasele tame-suki  tehnikale liimi, et moodustada tugevam paberikiudude kiht.     Täiustatud washit hakati kasutama religioossete tseremooniate, näiteks gohei, ōnusa ( :ja:大麻 (神道) ) ja shide'i kaunistamiseks shinto templites  ning Heiani perioodil kaeti washi kulla ja hõbedaga kaunilt kaunistatud raamatute, näiteks Kokin Wakashu, jaoks. 

Muromachi perioodil hakati washit kasutama samuraide tseremoniaalses origamis, näiteks pulmade ja kingituste puhul.  Sengoku perioodist kuni Edo perioodini arenes välja ka meelelahutuslik origami, sealhulgas orizuru (paberist kure kujuke).  Edo perioodil avaldati rohkesti washi'st valmistatud raamatuid ja ukiyo-e trükiseid, mida toodeti massiliselt puulõiketrüki abil. 

 Tootmine 
Washit toodetakse sarnaselt tavalise paberi tootmisele, kuid selle valmistamine põhineb suurel määral käsitsimeetoditele. See hõlmab pikka ja keerukat protsessi, mida sageli tehakse külma talveilmaga, kuna puhas, külm voolav vesi on washi tootmiseks hädavajalik. Külm pärsib baktereid, takistades kiudude lagunemist. Külm paneb kiud ka kokku tõmbuma, mille tulemusel muutub paber jäigemaks ja kergelt krõbedaks. See on traditsiooniliselt põllumeeste talvine töö, mis täiendab põllumeeste sissetulekut.

Paberimooruspuu on Jaapani paberi valmistamisel kõige sagedamini kasutatav kiud. Mooruspuu oksad keedetakse, peale mida kooritakse pealmine koor ja seejärel kuivatatakse. Järgmises etapis keedetakse kiude leeliselahuses, et eemaldada tärklis, rasv ja tanniin, Seejärel loputatakse neid voolavas vees, et eemaldada eelnevalt kasutatud leelisejäägid. Pärast seda kiud pleegitatakse kas kemikaalidega või looduslikult, asetades need oja äärde kaitstud alale. Kõik järelejäänud lisandid eemaldatakse käsitsi ning lõpuks laotatakse töödeldud kiud kivile või lauale ja pekstakse ühtlaseks massiks.

 Tüübid 
Piisava töötlemise korral võib washit valmistada peaaegu igast rohust või puidust, kuid kõige sagedamini kasutatakse selleks gampi-, mitsumata- ja paberimooruspuud. 

 Kasutamine, rakendused 
Traditsioonilises Jaapani toas (washitsus) kasutatav paber on nii minevikus kui ka tänapäeval peaaegu eranditult washi ehk traditsiooniline Jaapani paber. Seda kasutatakse sealhulgas shōji ( :ja:障子) ja fusuma (襖) lükanduste kattematerjaline, andon-laternates, kake-jiku (掛軸) ehk rippuvate rullimaalide alusena, ning teetseremooniatel (茶道) kasutatav kaishi (懐紙) paberina.

Washit kasutatakse ka tänapäeval jaapani kunstivormides, nagu suibokuga (水墨画), sumi-e (墨絵, tindimaal), ukiyo-e ja nihonga (traditsiooniline jaapani maal).

Jaapani kalligraafias (shō,書道) kasutatakse washit laialdaselt ka tänapäeval.

Washit kasutatakse ka kellade sihverplaatidel. 

 Vaata ka 

 Ukiyo-e
 kaishi ( :ja:懐紙)
 Jaapani kude
 Jaapani traditsiooniliste käsitööde loend

 Sir Harry Parkes
 Salvrätik

 Viited 

 Lisalugemist 



 Välised lingid  

 Washi Archived 2012-04-07 at the Wayback Machine
Kategooria:Kunstitarbed