Briti parlamentaarne formaat

Briti parlamentaarne formaat (ehk BP) on väitlusformaat, mis sai alguse Liverpoolis 19. sajandi keskel.  Formaati väideldakse üle maailma ning see on ülikoolide väitluse maailmameistrivõistluste (WUDC, Word Universities Debating Championship) ametlik formaat. 

 Reeglid 
Briti parlamentaarses formaadis osaleb neli võistkonda, millest igas on kaks kõnelejat. Võistkonnad jagunevad kaheks pooleks, kes kõnelevad ettepaneku poolt ja vastu. 

Kuna formaati juured on Briti parlamendimenetluses, nimetatakse pooli valitsuseks ja opositsiooniks. Eestis kasutatakse terminit esimene või avav lauapool tähistamaks kahte esimesena kõnelevat meeskonda ning teine või sulgev lauapool kahe viimasena kõneleva meeskonna kohta.

Võistkonnad võistlevad voorus kõigi teiste võistkondadega, voorus saab iga võistkond koha ühest neljani.

Võistkondade eristamiseks kasutatakse järgmisi nimesid:

 Esimene (avav) valitsus (Opening Government, OG)
 Esimene (avav) opositsioon (Opening opposition, OO)
 Teine (sulgev) valitsus (Closing Government, CG)
 Teine (sulgev) opositsioon (Closing Opposition, CO)

Sageli kasutatakse ka Eestis võistkondade eristamiseks ingliskeelseid lühendeid.

Kõnede järjekord vaheldub kahe pingi vahel, alustades esimesest avava valitsuse kõnelejast, kuni kõik kaheksa osalejat on sõna võtnud. Kõned kestavad tavaliselt kas viis või seitse minutit. Eestis kasutatakse viieminutilisi kõnesid ennekõike algajate võistlustel või harjutades, maailmas tavaliselt keskkoolitasemel. Seitsmeminutilised kõned on tavapäraseimad ülikooliväitlustes ja neid peetakse standardiks.

Väitlus algab teema andmisega, mis on sõnastatud vormis "Valitsus ...", näiteks "Valitsus legaliseeriks kõik narkootikumid" või "Valitsus kahetseb sotsiaalmeedia levikut". Sõna valitsus ei tähenda selles kontekstis päriselt mõne riigi valitsust, vaid viitab jaatava poole tiimide kohustusele teemat jaatada, näiteks teemas "Valitsus legaliseeriks kõik narkootikumid" peavad võistkonnad esimene ja teine valitsus toetama narkootikumide legaliseerimist. Peale teema andmist on võistkondadel aega 15 minutit, et väitluseks valmistuda. Välise abi kasutamine ei ole lubatud, meeskonnaliikmed tohivad vaid omavahel suhelda.

Väitlust hindab kohtunik või kohtunike paneel, kes peab olema võimalikult eelarvamusvaba, proovides võtta "keskmise haritud kodaniku" rolli. Tema töö on hinnata väitlust nii, nagu see toimus. Ta võrdleb tehtud argumente ja ümberlükkeid omavahel ning järjestab võistkonnad esimesest neljandani.

 Peaminister / opositsiooni liider 
Esimese valitsuse esimest kõnelejat nimetatakse peaministriks, esimese opositsiooni esimest kõnelejat opositsiooni liidriks.

Nende roll on defineerida olulised mõisted ausalt (orav), raamistada väitlus ning tulla välja kummagi poole avavate argumentidega.

 Asepeaminister / opositsiooni aseliider 
Esimese valitsuse teist kõnelejat nimetatakse asepeaministriks, esimese opositsiooni teist kõnelejat opositsiooni aseliidriks.

Ase-kõnelejad peavad kaitsma oma poole esimese kõneleja materjali, lükkama ümber vastaspoole argumente ning võivad tuua uusi argumente. Nende kõnedes on eriti oluline oma argumentide tähtsuse väljatoomine (kaalumine), et kaitsta oma materjali sulgeva poole argumentide eest.

 Liikmekõned 
Teise valitsuse esimest kõnelejat nimetatakse valitsuse liikmeks, teise opositsiooni esimest kõnelejat opositsiooniliikmeks.

Liikmekõnelejad ei tohi olla vastuolus avapoolte öelduga (nuga), välja arvatud juhul, kui avameeskonnad on väitluse loovutanud või ettepanekut valesti tõlgendanud (orav). Liikmete peamine kohustus on eristada oma poolt avakõnest. Seda saab teha uusi argumente tuues või avava poole materjali oluliselt laiendades. Nad võivad ka teha vastaspoolele ümberlükkeid, kuid see pole nende peamine ülesanne.

 Piitsakõned 
Kahte viimast kõnelejat kutsutakse piitsaks ehk piitsakõnelejaks.

Piitskõnelejate peamine ülesanne on leida väitluses peamised lahkarvamused ehk põrkepunktid ning kokku võtta, raamistada ja kaaluda väitluses esitatud argumente. Nad peavad näitama, et nende meeskond võidab väitluse. Piitskõnelejad võivad endiselt esitada uut materjali, kui see põhineb eelmiste kõnelejate esitatul.

 Vahemärkused 
BP formaadis saavad kõnelejad vastasmeeskondadele pakkuda vahemärkusi (point of information, POI). Teise esineja kõne ajal vahemärkuse pakkumiseks võib väitleja tõusta püsti, öelda "vahemärkus" ja oodata, et ta pakkumine vastu võetakse. Hetkel kõnelev väitleja võib vahemärkuse vastu võtta, tagasi lükata või seda ignoreerida. Kui ta selle vastu võtab, võib vahemärkust pakkunud isik esitada kõnelejale argumendi, vastuväite või küsimuse kuni 15 sekundi jooksul või kuni kõneleja teda katkestab.  Kõnelejad võivad vahemärkusest loobuda käeviibutusega või suuliselt. 

Kõne esimest ja viimast minutit nimetatakse kaitstud minutiks, mille jooksul ei tohi vahemärkusi pakkuda.

 BP formaat Eestis 
Eestis kasutatakse BP formaati peamiselt ülikooliväitluses. Formaadis on võimalik väidelda näiteks Tartu Ülikooli väitlusklubis või TalTechi väitlusklubis. Eestis toimub väitlustegevus nii eesti, inglise kui ka vene keeles.

Eestis toimuvad BP formaadis Eesti meistrivõistlused ning mitmed muud peamiselt ülikoolidele suunatud turniirid, näiteks BP algajate turniir (iga-aastane algajatele suunatud turniir). Enamikul Eestis BP turniiridel võistlevad peale üliõpilaste ka kesk- ja põhikooliõpilased ning mitteõppivad isikud. 

Viited

Välislingid
 https://oppematerjalid.argument.ee/ulikoolivaitlus/
 https://www.facebook.com/TUvaitlusklubi
 https://www.facebook.com/TalTechDebate/

Kategooria:Väitlus