Tumevigle

Tumevigle (Limosa haemastica) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Tumevigle on 36–42 cm pikk. Tiibade siruulatus on 66 cm. Isaslinnu tiiva pikkus on 196–203 mm, emaslinnul 195–225 mm. Isaslinnu nokk on 69–92 mm, emaslinnul 67–99 mm. Isaslind kaalub 196–266 g, emaslind 246–358 g.

Hundsulestikus on pea ja kael helekollased tumehallide triipudega. Selg on must või tumehall heledate triipude või täppidega. Pealtiiva kattesuled on pruunid heledate täppidega. Hoosuled on hallikaspruunid, välimised labahoosuled võivad olla ka hallid. Saba on must, sabaots on valge. Alapool on punakaspruun hallide triipudega. Nokk on roosakas, nokaots on must. Jalad on sinakashallid. Silmad on pruunid.

Emaslinnu sulestik on heledam, nokk on lillakas ning nokk ja jookse on pikemad.

Puhkesulestik on peamiselt hallikaspruun, kõht on valge.

Udusulis poegade ülapool on hall või pruun tumepruunide triipude ja laikudega, alapool on helehall.

Levik
Tumevigled pesitsevad Alaskal ja Hudsoni lahe ääres. Talvitavad Lõuna-Ameerika idarannikul.

Pesitsevad padurates. Talvitavad järvede, estuaaride ja laguunide ääres, üleujutatud rohtlates, riisipõldudel ning liivarandades.

Toitumine
Pesitsusalal toituvad tumevigled putukatest, limustest ja seemnetest. Talvel toituvad ka ussidest ja koorikloomadest.

Toituvad 10–15 cm sügavuses vees.

Pesitsemine
Pesitsevad mai lõpust juulini. Kurnas on neli muna mõõtmetega 55 × 37 mm. Muna kaalub 37,5 g. Haudevältus on 22–25 päeva. Emaslind haub päeval, isaslind öösel. Pojad saavad lennuvõimeliseks 30-päevaselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Kurvitslased