Musthüüp

Musthüüp (Botaurus flavicollis) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Musthüüp on 54–66 cm pikk. Tiibade siruulatus on 80 cm. Kaalub 300–420 g.

Isaslinnu pea, selg, saba ja tiiva ülapool on tumehall sinaka läikega, emaslinnud on pruunimad. Kurgualune ja rind on helepruun mustade ja valgete triipudega. Noka ülapool on tume- või punakaspruun, alapool on heleroheline või lilla. Jalad on mustad, tumepruunid või oliivrohelised.

Noorlinnu pealagi on tumehall. Rind on pruun kollaste triipudega. Jalad on pruunikashallid. Silmad on kollased.

Udusulis pojad on valged. Silmad on tumepruunid. Nokk ja jalad on heleroosad.

Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
B. f. australis (Lesson, 1831) – Indoneesia idaosas, Uus-Guineal, Bismarcki saarestikus ja Austraalias
B. f. flavicollis (Latham, 1790) – Indiast Indohiinani, Filipiinidel ning Indoneesia lääne- ja keskosas
B. f. woodfordi (Ogilvie-Grant, 1888) – Saalomoni saartel

Elavad niisketes metsades, mangroovides, roostikes, soodes ja padurates.

Toitumine
Toituvad kuni 15 cm pikkustest kaladest, konnadest, limustest, koorikloomadest ja putukatest.

Toituvad üksi või paarides. Peamiselt öise ja videvikulise eluviisiga, kõige aktiivsemad päiksetõusu ja -loojangu ajal. Vihmase ilmaga võivad toituda ka päeval. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või väikestes kolooniates. Okstest ja pilliroost pesa on 23–35 cm lai ning selle ehitavad vanalinnud koos. Pesa asub roostikus, võsas või 1–15 m kõrgusel puu otsas. Tavaliselt asub pesa vee kohal, kuid Hiinas pesitsevad nad mõnikord veest kaugemal.

Indias pesitsevad juunist septembrini, Sri Lankal aprillis, Jaaval mais, Uus-Guineal veebruaris, Austraalias septembrist jaanuarini. Kurnas on 3–6 valget muna. Muna suurus erineb piirkonniti: Indias ja Myanmaris 41,6 × 31,4 mm, Uus-Guineal 43 × 34 mm, Austraalias 45 × 35 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased