Teelisus

Teelisus on tegusõna või verbifraasi omadus. See on leksikaalne aspekt ehk tegevuslaad, mis osutab tegevuse tegelikule või potentsiaalsele lõpp-punkti olemasolule. Sündmus on teeline, kui sellel on olemas tegelik või potentsiaalne lõpp-punkt. Ateeline on sündmus siis, kui sellel puudub selline väljendatav lõpp-punkt.

 Üldist 
Kuna teelisus on leksikaalne aspekt, siis enam-jaolt puudub keeltes spetsiifiliselt teelisust markeerivad morfeemid ning teelisusest räägitakse rohkem üldisest seisukohast. Siiski keeltes leidub erinevaid viise teelisuse markeerimiseks. Teelisust saab üldjuhul markeerida ajamääruste, grammatiliste aspektide (näiteks läbi perfektiivi ja imperfektiivi) ja sihitise kvantiteedi abil.

Sihitis omab suurt rolli teelisuse markeerimisel. Sihitise olemasolu võib määratled selle, kas sündmus on teeline või ateeline. Näiteks ilma sihitiseta on sündmus ateeline, kuid sihitisega on sündmus teeline:

 Susan maalib.
 Susan maalib pilti.

Ilma sihitiseta on tegevus abstraktne ja ei eelda lõpp-punkti ega resultaati. Sihitisega on sündmus aga konkreetsem ning eeldab, et pildi maalimisel on lõpp-punkt, mida peale seda enam seda pilti maalida ei ole võimalik.

Teelisust osutab ka verbi enda omane aspektilisus. Dünaamilisi verbe eristatakse kahte rühma: saavutused ja sooritused. Saavutused on sellised sündmused, mis on punktuaalsed ning millel puudub eelnev tegevus kui selle sündmuse osa. Sooritused on sündmused, millele on omane lõpp-punkt või resultaat ning milleni on jõutud läbi mingisuguse protsessi või tegevuse.

 Eesti keel 
Eesti keeles teelisus ei ole grammatiseerunud vaid seda väljendatakse peamiselt sihitise käände vahetusega. Osasihitis ehk sihitis, mis on osastavas ehk partitiivi käändes, markeerib ateelist aspekti verbifraasis. Täissihitis ehk sihitis, mis on omastavas ehk genitiivi käändes, markeerib teelist aspekti.Metslang, Helle (2001), Dahl, Östen; Koptjevskaja-Tamm, Maria (toim), "On the Developments of the Estonian Aspect: the Verbal Particle ära", The Circum-Baltic Languages: Their Typology and Contacts. Studies in Language Companion Series 55. Amsterdam: John Benjamins, lk 443–479

Sihitis raamat on osastavas käändes ning väljendab ateelist aspekti:

 Isa kirjutas raamatut.

Sihitis raamat on omastavas käändes ning väljendab teelist aspekti:

 Isa kirjutas raamatu.

Lisaks on eesti keeles valdavalt kasutuses partikkel ära teelisuse markeerimiseks. Juhtudel, kui sihitise eri käänete vormid on samad, siis ära markeerib teelisust ning eristab käändeid üksteisest. Ära kasutatakse ka juhtudel kui käänete lõpud erinevad üksteisest. Peale ära saab kasutada ka teisi sobivaid abisõnu, mis väljendavad sündmuse resultaati.

Sihitis pesa on osastavas käändes ning väljendab ateelist aspekti.

 Lind ehitas pesa.

Sihitis pesa on omastavas käändes ning väljendab teelist aspekti, kuid kuna sõna pesa vormid on osastavas ja omastavas käändes samad, siis vahet neil teha ei saa. Selleks on kasutusel abisõna ära. Lisaks saab ära asemel ka kasutada teisi abisõnu sündmuse teelisuse väljendamiseks, näiteks valmis.

 Lind ehitas pesa ära.
 Lind ehitas pesa valmis.

 Viited 

Kategooria:Keeleteadus