Galilei teleskoop

pisi|Säilinud Galilei teleskoobid
pisi|Galilei teleskoobi koopia
Galilei teleskoop on mitme Galileo Galilei valmistatud teleskoobi nimetus. Pikksilma leiutas Hollandi optik Hans Lippershey 1608. aastal. Sellest said teada paljud, kaasa arvatud Galilei, kuid ka Thomas Harriot, kes väidetavalt kasutas seda Kuu vaatlemiseks juba enne Galileid. Kuid Galilei tegi palju rohkem vaatlusi ning avaldas need esimesena trükis, raamatutes "Sidereus nuncius" ("Täheteataja", 1610) ja "Kirjad päikeseplekkidest" (1613).

Galilei valmistas 1609. aastal kolm teleskoopi, mille läätsed lihvis ta ise, kuid torud lasi valmistada käsitöömeistritel. Tema esimene teleskoop oli kolmekordse ja teine kaheksakordse suurendusega. See oli esimene teleskoop, mida Galilei avalikult näitas. Tema kolmas teleskoop oli 21-kordse suurendusega, selle objektiiv oli kumerlääts diameetriga 37 mm ja fookuskaugusega 980 mm, ning okulaar oli nõguslääts diameetriga 22 mm ja fookuskaugusega 47,5 mm.

Sellised läätsed moodustavad Galilei optikasüsteemi, mis erinevalt Kepleri teleskoobist ei pööra kujutist. Selle teleskoobi apertuur oli ainult 15 mm; Galilei vähendas seda, et näha planeete vaatamata kromaatilistele moonutustele. Optilise süsteemi ja suure fookuskauguse tõttu oli selle teleskoobi vaateväli väga väike, mistõttu planeetide vaatlemiseks pidi Galilei kasutama mingit monteeringut, mis võis olla lihtsalt teleskoop riputatult stendile. Selle teleskoobiga tegi Galilei enamuse oma esimestest vaatlustest. Seda Galilei teleskoopi ja pikemat 20-kordse suurendusega teleskoopi säilitatakse muuseumis Itaalias Milanos.

 Vaata ka 

 Viited 

 Välislingid 
 Views through a replica Galileo telescope Video Veenuse, Jupiteri, Saturni ja Päikese vaatlemisest galilei teleskoobiga (inglise)

Kategooria:Astronoomia