Glossimine

Glossimine ehk morfeemtõlge on viis selgitada sõnu näidates iga morfeemi kohta glosside abil selle tähendust ja käänet. Tihti kasutatakse seda ühest keelest teise tõlkimiseks, sest sel viisil saab keele ülesehitusest, sõnade tähendusest, sõnajärjest ja muust aru ka ilma keelt rääkimata. Enamasti pole võimalik tõlkida keele kõiki nüansse, vaid on vaja valida käesoleva analüüsi jaoks olulisimad. Glossimise detailsust otsustades tuleks arvesse võtta ka lugejat ja tema taustateadmisi. Glossimise standardi aluseks on Leipzigi glossimisreeglid (Leipzig Glossing Rules), millega loodi standardid ja tavad glosside kasutamiseks.

Glossitud sõna/lause koosneb kahest või kolmest reast, kus esimesel real on sõna või lause, teisel on glossidega märgendatud morfeemid ja kolmandal tõlge loomulikus keeles. Gloss on märgend morfeemi juures, mis koosneb tähtedest ja mõnikord ka numbritest ning kirjavahemärkidest (tihti punkt ja/või sidekriips). Esimene ehk lähtekeele rida ja teine ehk glosside rida paigutatakse täpselt üksteise alla, arvutis näiteks tabulaatori klahvi kasutades.

Näide pite saami keelest

Nåma-venabo-vdihkiAhkkabakte-n

nohmis-ACC.SGveel-ACC.SGtegema\2SG.PSTAhkkabakte-INESS.SG

“Noh, mida sa veel Áhkkabakktes tegid?”

Näide udmurdi keelest

Tapukonpu-leš

DEMtoolpuit-ABL

“See tool on puidust”
 Leipzigi glossimise reeglid 

 1. reegelː sõnade paigutus 
Sõnad paigutatakse vasakule joondatult ja vertikaalselt üksteise kohale.

 2. reegelː morfeemide eraldamine 
Morfeemid, mida saab tüvest ja üksteisest eraldada, märgitakse sidekriipsudega nii lähtekeeles kui glossi real. Mõlemas peab olema täpselt sama palju sidekriipse, s.t. iga eraldatud morfeemi tähendus peab olema välja toodud.

Sellel reeglil on ka alamreegel 2a, mis sätestab, et kui sõna osa moodustab eraldi prosoodilise või fonoloogilise sõna, võib seda lähtekeele real kirjutada ka tühiku ja sidekriipsuga.

Näide hakha lai keelestː

a-nii -láay

3SG-laugh-FUT

"ta hakkab naerma"

 3. reegelː grammatiliste kategooriate nimed 
Grammatilised morfeemid kirjutatakse trükitähtedega, enamasti standardlühenditega. Kui grammatiline kategooria on keeles väga sage, võidakse kasutada standardlühendist erinevat, lühemat lühendit. Kui kategooria on väga haruldane, võidakse see välja kirjutada ilma lühendit kasutamata.

 4. reegelː sulandmorfeemid ja mitut tähendust kandvad morfeemid 
Kui üks morfeem kannab mitut tähendust, kasutatakse sidekriipsu asemel punkti.

Näide saksa keelestː

unser-nVäter-n

meie-DAT.PLisa.PL-DAT.PL

"meie isadele"

 4. reegli valikulised alamreeglid 
4aː kui lähtekeeles ei ole võimalik sõna semantiliselt poolitada ja sihtkeeles puudub ühesõnaline vaste, võib punkti asemel kasutada alakriipsu.

Näide eesti keelest inglise keelde tõlkidesː

välju-ma

come_out-INF

"to come out"

4bː kui lähtekeeles ei saa morfeeme eraldada, aga neil on mitu selgelt eristatavat tähendust, võib punkti asemel kasutada semikoolonit.

Näide ladina keelestː

insul-arum

saar-GEN;PL

"saarte"

4cː kui lähtekeeles saab morfeeme eraldada, aga autor ei soovi seda teha, võib kasutada koolonit.

4dː kui lähtekeele grammatilises kategoorias on morfofonoloogiline muutus, võib kasutada kurakaldkriipsu.

4eː kui lähtekeele transitiivses tegusõnas näidatakse nii agenti kui patsienti, võib kasutada märki > nii, et märgi ees on agent ja järel patsient.

Näide djamindjungi keelestː

nanggayanguny-bi-yarluga?

kes2DU>3SG-FUT-torkama

"Keda teie kaks torgata tahate?"

 5. reegelː isik ja arv 
Isiku- ja arvukategooriate vahele ei panda punkti. Nt 1SG, 3PL jne.

Sellel reeglil on ka alamreegel 5aː kui keeles on soo- ja arvukategooriad väga sagedased, võib kasutada väikeste tähtedega ja ilma punktita, nagu belhare keele näite kolmas rida.

Näide belhare keelestː

ne-ea-khim-chin-yuNNa

DEM-LOC1SG.POSS-maja-PL3ns-olema.NPST

DEM-LOC1sPOSS-maja-PL3ns-olema.NPST

"Siin on mu majad."

 6. reegelː markeerimata elemendid 
Kui keeles on markeerimata elemente võib glossis kasutada nurksulge või lähtekeeles sümbolit Ø.

Näide ladina keelestː

puer

poiss[NOM.SG]

"poiss"

või

puer-Ø

poiss-NOM.SG

"poiss"

 7. reegelː kategooriate täpsustused 
Kategooriad, mis on sõnadele omased, nt sugu võib sulgude abil väljendada.

Näide hunzibi keelestː

xõxe

puu(G4)

"puu" (G4 = neljas sugu)

 8. reegelː kaheosalised elemendid 
Kaheosaliste elementide puhul võib glossi kirjutada kaks korda või kasutada muud kaheosaliste elemendite nimetust, nt STEM. Üks näide kaheosalisest elemendist on tsirkumifiks (CIRC).

Näide saksa keelestː

ge-seh-en

PTCP-nägema-PTCP

"nähtud"

või

ge-seh-en

PTCP-nägema-CIRC

"nähtud"

 9. reegelː infiksid 
Infiksid asuvad märkide <> sees nii lähtekeeles kui glossis.

Näide ladina keelestː

reli<n>qu-ere(juur: reliqu-)

lahkuma<PRS>-INF

'lahkuma'

 10. reegelː reduplikatsioon 
Reduplikatsiooni puhul kasutatakse tildet (~).

Näide heebrea keelestː

erak~rak-im

roheline~ATT-M.PL

'rohekad' (ATT = attenuatiiv ehk vähendus)

 Eesti keeles tihti kasutatavad lühendid 
Isik
 1 esimene isik
 2 teine isik
 3 kolmas isik
Arv
 SG singular e ainsus
 PL pluural e mitmus
Kääne
 NOM nominatiiv e nimetav kääne
 GEN genitiiv e omastav kääne
 PRT partitiiv e osastav kääne
 ILL illatiiv e sisseütlev kääne
 INE inessiiv e seesütlev kääne
 ELA elatiiv e seestütlev kääne
 ALL allatiiv e alaleütlev kääne
 ADE adessiiv e alalütlev kääne
 ABL ablatiiv e alaltütlev kääne
 TRL translatiiv e saav kääne
 TRM terminatiiv e rajav kääne
 ESS essiiv e olev kääne
 ABE abessiiv e ilmaütlev kääne
 COM komitatiiv e kaasaütlev kääne
 ACC akusatiiv e sihitav kääne
 DAT daativ
Aeg
 PRS preesens e olevik
 PST lihtminevik
Võrdlusaste
 PSV positiiv e algvõrre
 CMP komparatiiv e keskvõrre
 SPL superlatiiv e ülivõrre
Kõneviis
 COND konditsionaal e tingiv kõneviis
 IMP imperatiiv e käskiv kõneviis
 IND indikatiiv ehk kindel kõneviis
 JUSS jussiiv e möönev kõneviis
 QUOT kvotatiiv e kaudne kõneviis
Muu
 PART partikkel
 ACT aktiiv
 PASS passiiv
 INF infinitiiv e da-tegevusnimi
 SUP supiin ehk ma-tegevusnimi (on kasutatud ka lühendit INF2)
 GER gerundiiv (des-vorm)
 IMPS impersonaal e umbisikuline tegumood
 NEG negatiiv e eitav kõneliik
 PREP prepositsioon ehk eessõna, lühendi asemel võib lisada umbkaudse tähenduse
 POSTP postpositsioon ehk tagasõna, lühendi asemel võib lisada umbkaudse tähenduse
 PTCP partitsiip e kesksõna
 Q küsipartikkel / küsimuse marker

 Viited 

Kategooria:Keeleteadus