Täpik-jämejalg

Täpik-jämejalg (Burhinus capensis) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Täpik-jämejalg on 37–44 cm pikk. Tiib on 222–245 mm pikk, nokk 33–41 mm, jookse 85–103 mm, saba 110–123 mm. Kaalub 375–610 g.

Ülapool on helepruun mustade täppidega. Alapool on beež tumepruunide triipudega. Nokk on must, nokatüvik on kollane. Silmad on suured ja kollased. Jalad on kollased.

Noorlinnu sulestik on tuhmimat tooni. Ülapool on triibuline.

Udusulis poegade ülapool on hall mustade täppide ja triipudega, alapool on valge. Nokk on must, jalad on oliivkollased. Silmad on hallikasvalged.

B. c. damarensis on heledam kui capensis, maculosus on oranžikam, dodsoni on triibulisem.

Alamliigid ja levik
Liigil on neli alamliiki:
B. c. capensis (Lichtenstein, 1823) – Lõuna-Keeniast Lõuna-Aafrika Vabariigini, läänes Loode-Angolani
B. c. damarensis (Reichenow, 1905) – Edela-Angolas, Namiibias, Edela-Botswanas ja LAV loodeosas
B. c. dodsoni (Ogilvie-Grant, 1899) – Eritrea ja Somaalia rannikul ning Araabia poolsaare lõunaosas
B. c. maculosus (Temminck, 1824) – Senegalist Somaaliani, lõunas Põhja-Keeniani

Elavad rohtlates, põldudel, parkides ja randades. Eelistavad kuivi piirkondi. Võivad pesitseda linnades.

Toitumine
Toituvad putukatest, kahepaiksetest, limustest, koorikloomadest ja seemnetest.

Toituvad öösel, pilvise ilmaga ka päeval.

Pesitsemine
Pesitsevad maapinnal lehtede, rohu ja kivikestega vooderdatud lohus, mis asub tavaliselt kivi või põõsa kõrval.

Pesitsevad kuiva perioodi lõpus ja vihmaperioodi alguses. Kurnas on kaks muna mõõtmetega 50,5–52 × 34,6–36,3 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 24 päeva. Hauduma hakatakse peale teise muna munemist. Pojad saavad lennuvõimeliseks kaheksa nädala vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Jämejalglased