Oskar Strok

Oskar Strok (läti keeles Oskars Stroks; 6. jaanuar 1893 Daugavpils – 22. juuni 1975 Riia) oli juudi rahvusest läti helilooja ja pianist.

Ta sündis aastal 1893 Daugavpilsis muusikalises juudi perekonnas. Tema isa David Strok oli muusik armees, hiljem Dinaburgi/Dvinski teatris ja kapelli juht ning mängis mitmeid instrumente. Pianistina on ta esinenud mitmete kuulsustega, sealhulgas laulja Nadežda Plevitskajaga.

Ta õppis klaverit Peterburi konservatooriumis ja juba õpingute ajal töötas kontsertidel ja filmides kontsertmeistrina. Pianistina on kontsertmeister esinenud koos mitmete kuulsustega, sealhulgas laulja Nadežda Plevitskajaga.

Pärast Esimest maailmasõda elas ta Lätis, esines Riia restoranis ja tantsuklubis "Alhambra" ning restoranis "Otto Švarcs". 1928. aastal armus ta väidetavalt oma sekretäri, komponeeris tango "Mustad silmad" (Чёрные глаза) ja läks temaga pikale kontsertreisile Pariisi ja Berliini. Ta osales ka mitmes ebaõnnestunud äriettevõtmises, sealhulgas Barberina tantsukohviku asutamises Sniķera majas Brīvības tänaval 1931. aastal. Ta andis välja ajalehte "Jauns druva" (Uus teravili) ja asutas kirjastuse Kazanova. Ta salvestas džässalbumi pseudonüümi Fred King all, samuti mitu tango- ja mustlasromansside albumit, mida esitas Rumeenia bariton Petra Leštšenko (1898–1954), kes oli saabunud Riiga koos oma lätlannast naise Ženija (Zinaida) Zaķītega. Pärast Hitleri võimuletulekut 1933. aastal elas ta alaliselt Lätis, kus salvestas mitu albumit Helmārs Rudzīši Bellacord Electroga koos "Oskar Strok Jazz Orchestraga". Pärast Läti okupeerimist Teise maailmasõja alguses läks ta põgenikuna NSV Liitu, elas Alma-Atas ja hiljem Moskvas. Ta komponeeris mitu populaarset isamaalist kompositsiooni sõjateemadel. Ta osales M. Gorki nimelise filmistuudio filmis "Kotovsky" (1942) lauluga "Mama".

Pärast sõda naasis ta Riiga ja 1948. aastal heideti ta Läti NSV Heliloojate Liidust välja avaldusega "Strokase tegevus ei vasta Läti NSV Heliloojate Liidu eesmärkidele ja sihtidele". Enamik tema populaarsetest kompositsioonidest kanti "musta nimekirja", mis sisuliselt keelas Stroki muusika levitamise. Siiski jätkas ta instrumentaalmuusika loomist ja aktiivset kontsertide andmist.

Ta suri aastal 1975 Riias, ta on maetud Riia uuele juudi kalmistule.

Kategooria:Läti heliloojad
Kategooria:Läti pianistid
Kategooria:Juudid
Kategooria:Peterburi konservatooriumi vilistlased
Kategooria:Sündinud 1893
Kategooria:Surnud 1975