Minna Kokk

Minna Kokk sündis 25. või 26. detsembril 1892. aastal Krabi mõisas Rõuge kihelkonnas. Ta oli rahvalaulik ja väga hea Hargla kihelkonna vana pärimuse tundja. 

 Elukäik 
Minna elas Hargla kihelkonnas, Sarus ja hiljem Mõnistes. Ta käis ühe aasta Saru vallakoolis ja hiljem õppis edasi Mõniste vallakoolis. Ta oli olnud ilmselt esimest korda karjaseks 1902. aastal. Pärast venna Augusti sündi (06.12.1902) oli ta paaril järgmisel suvel teda hoidmas, kuid seejärel käis suviti jälle karjas kuni 15-aastaseni.  

1910. aastal käis Minna leeris ja abiellus Jaan Kokaga 29.06.1910.  Minna ja Jaani esimene poeg Valter sündis umbes 1913. aastal ja suri viienädalasena. 1914. aastal sündis nende teine poeg Herbert Ernst ja 1917. aastal sündis nende kolmas poeg Leonhard Walter. 1920. aastate teisel poolel rajas Minna oma pere kodu Kikoja külla, Mõniste jaama lähedale (Mehkale ehk Jaama), mis asus Valga-Ape raudteeliinil.   

1930. aastal suri Minna abikaasa ning sama või järgmise aasta sügisel tekkis tal jalas põletik. Minna sai valla kulul Tartu haiglasse, kuid tal tuli jääda sinna kauemaks, kui vald oli valmis maksma. Tema jalg ei paranenud ning ta ei saanud enam ise tööd teha. Seetõttu ei suutnud ta haiglavõlga tasuda ja tal tuli oksjonil müüa oma vallasvara. Kui Minna pojad said tööle, läks nende elu paremaks.  

1939. aastal sattusid Minna ja ta poeg Herbert kindlustuspettuses süüdistatuna vangi. Minna põhjendas oma tegu meeleheitega kauplusevõlgade pärast. 1941. aastal vabastati Herbert ja ta kadus sõjakeeristesse. Minna vabanes vangist Saksa okupatsiooni ajal. Temast sai kohaliku kolhoosi liige, kuid kehv tervis ei lubanud kolhoositööl käia ja ta tegeles koduse majapidamisega. Minna elas üksi kodutalus ja viimastel elukuudel oma poja Leonhardi juures. Minna suri 11.09.1971 ja on maetud Hargla surnuaeda.   

 Laulurepertuaar 
Minnalt on arhiivis 197 laulujäädvustust, millest 45 on helisalvestatud ja 152 on ta ise üles kirjutanud. Minna repertuaaris on tema emalt päritud laule ja keskaja laulude puhul ka võõraste käest kuuldud.  Minna armastas ja oskas väga paljusid lõppriimilisi rahvalaule, mida ta karjas olles pidevalt laulis. Minna seob just karjaskäimist oma mälestustes kõige tihedamini laulmisega. Ta tõdes, et oli karjaste seas üks suuremaid lauljaid. Kõige rohkem on ta õppinud laule oma emalt, kes oli olnud suur lauluarmastaja ning ka kooris laulnud.  Emalt õpitud regilaule esitas ta harvem, kuna ta ei pidanud nende viisi kuigi kauniks. Pulmalaulude esitamist oli ta lapsena kõrvalt näinud ning salvestuse ajal neid lauldes liikus ta kombekohaselt õõtsudes käed puusas. Minna regilaulud jagunevad rühmadeks, näiteks pulma- ja kalendrilauludeks. Lisaks leidub ka orjuslaule, regivärsilisi sõjalaule ning üheks olulisemaks valdkonnaks tema regilaulurepertuaaris on vaeslapselaulud. Lisaks mainitutele on ta teadnud ka loitse ja lastelaule.   

 Viited 

Kategooria:Eesti rahvalaulikud
Kategooria:Sündinud 1892
Kategooria:Surnud 1971