Punakael-väikehaigur

Punakael-väikehaigur (Butorides virescens) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Punakael-väikehaigur on 41–46 cm pikk. Kaalub 200–250 g.

Pea küljed, kael ja rind on punakaspruunid. Kurgu all ja rinnal on valged triibud ja täpid. Selg on tumehall või must. Alapool on pruunikashall või hall. Pealagi on must roheka läikega. Nokk on tumepruun. Silmad on oranžid või kollased. Valjasriba on kollakasroheline. Jalad on kollakasoranžid.

Emaslind on isaslinnust väiksem ja tema sulestik on heledam.

B. v. anthonyi on suurem kui virescens. Frazeri kael on tumedam ja lillakamat tooni. Bahamensis on väiksem ja heledam.

Noorlinnu ülapool on peamiselt rohekashall. Pea küljed ja kael on kollakaspruunid pruunide või hallide triipudega. Alapool on pruun või beež. Noka ülapool on tumepruun, alapool kollane. Jalad on rohekaskollased.

Udusulis poegade ülapool on hallikaspruun, alapool on helehall. Nokk on kollane, nokaots on must. Jalad on rohelised.

Alamliigid ja levik
Liigil on neli alamliiki:
B. v. anthonyi (Mearns, 1895) – USA lääneosas ja Baja California osariigi põhjaosas
B. v. bahamensis (Brewster, 1888) – Bahama saartel
B. v. frazari (Brewster, 1888) – Baja California osariigi lõunaosas
B. v. virescens (Linnaeus, 1758) – Ida-Kanadast Panama ja Kariibi mere saarteni

Elavad jõgede ja järvede ääres, soodes, padurates ning mangroovides.

Toitumine
Toituvad peamiselt kaladest, kuid ka vihmaussidest, kaanidest, putukatest, ämblikest, koorikloomadest, tigudest, kahepaiksetest, sisalikest, madudest ja närilistest.

Toituvad üksikult. Eelistavad kuni 5 cm sügavust vett. Toituvad nii päeval kui öösel. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt, mõnikord ripuvad pea alaspidi oksa küljes. Kala püüdmiseks võivad söödana kasutada saia, maisi, oksi, lehti, marju ja vihmausse.

Pesitsemine
Võivad pesitseda nii üksikult kui kolooniates koos teiste haigurlaste, kormoranide, madukaelte ja händturpialidega. Pesa asub manglipuu, avitsennia, männi, nutipõõsa, paju, vahtra või tamme otsas. Pesa on tavaliselt 2 m, mõnikord kuni 10 m kõrgusel. Okstest pesa on 30 cm pikk, 20 cm lai ja 4,5 cm sügav ning selle ehitab emaslind.

USA-s pesitsevad märtsist juulini, Kariibi mere saartel aprillist augustini, Jaliscos maist juunini. Kurnas on 3–5 rohekassinist muna mõõtmetega 37 × 28 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 19–23 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 15–22 päeva vanuselt.

Eluiga
Punakael-väikehaigrud võivad elada 9-aastaseks.

Looduslikud vaenlased
Punakael-väikehaigru mune ja poegi söövad maod, händturpialid, varesed ja pesukarud.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased