Töökollektiivide Ühendnõukogu

Töökollektiivide Ühendnõukogu (ametlik nimetus Eesti NSV Töökollektiivide Ühendnõukogu, lühendatult TKÜN, vene keeles Объединённый Совет Tрудовых Kоллективов) oli üleliidulise alluvusega tööstusettevõtete, samuti sõjatööstusega seotud ettevõtete nõukogu, mis moodustati 30. novembril 1988 Tallinna Poliitharidusmajas Interliikumise toetuseks, eesmärgiga takistada Eesti suveräänsuspüüdluste elluviimist.30 aastat Rahvarindest – november 1988 kesknadal.ee

Eesti valitsus keelustas TKÜN-i tegevuse 1991. aasta augustiputši järel riigipöörde toetamise tõttu.

 Ajalugu 
Töökollektiivide Ühendnõukogu asutati Dvigateli direktori Vladimir Jarovoi organiseerimisel. Selle nõukogu täitevkomitee esimeheks valiti Sergei Petinov.Eestimaa Kommunistliku Partei 20. kongress audio, arhiiv.err.ee, 24. märts 1990 Töökollektiivide Ühendnõukogusse kuulusid liidulise alluvusega ettevõtted nagu Dvigatel, Volta tehas, Baltijets, Pöögelmanni nimeline tehas, Tallinna Masinatehas, Balti Laevaremonditehas, Tallinna Merekaubasadam ja teised.Peeter Sookruus: muidu rahulikul ja kindlameelsel Arnold Rüütlil sai mõõt täis. Ta lajatas käega vastu lauda ja ütles, et nüüd aitab! epl.delfi.ee, 16. jaanuar 2025 Ettevõtetes töötas kokku umbes 120 000 venekeelset töölist, töölisrühmade komandöriks oli Mihhail Lõssenko.Kalle Muuli: lähme, Ülo! postimees.ee, 30. november 2013 Anti välja ka ajalehte "Известия ОСТК".

1989. aasta veebruaris levitati Tallinna ja Narva üleliidulise alluvusega tehastes Eesti NSV Töökollektiivide Ühendnõukogu ideoloogiakomisjoni allkirja kandvat parteikoosoleku otsuse projekti, milles EKP-lt nõuti ultimatiivses toonis kümne päeva jooksul vabariigi parteiaktiivi kokkukutsumist.14. MÄRTSILE MÕELDES digar, Rahva Hääl, 21 märts 1989 Sama aasta 14. märtsil toimus Töökollektiivide Ühendnõukogu ja Interliikumise miiting Tallinnas Vōidu väljakul protestimaks Eesti Kongressi vastu (osales kuni 10 000 inimest). Linnavalitsuse keeldu miitingu korraldamiseks ignoreeriti, miitingulisi kaitsesid nõukogude armee väeosad.Rahvarinne 30 aastat tagasi – märts 1990 kesknädal.ee

26. märtsil 1989 tulid NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi valimistel Interliikumine ja Eesti NSV Töökollektiivide Ühendnõukogu välja ühise nimekirjaga, milles oli 16 kandideerijat, kellest 6 said rahvasaadikuks 48 Eestist valitu hulgas. 26. juulil algasid vastavalt Interliikumise, Töökollektiivide Ühendnõukogu ja sõjaveteranide üleskutsele venemeelsetes ettevõtetes kohati streigid.26. juulil 1989 facebook.com

Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu valimised toimusid 18. märtsil 1990. Oma kandidaadid esitas ka Eesti NSV Töökollektiivide Ühendnõukogu. Kõigist valitud saadikutest 73 esindasid iseseisvusemeelseid jõude ja 27 impeeriumimeelseid.

15. mail 1990 korraldas Interrinne koos TKÜN-ga Tallinnas Toompeal Eesti võimude vastase meeleavalduse, mis ähvardas muutuda vägivaldseks konfliktiks Nõukogude impeeriumi meelsete ja Eesti iseseisvuse pooldajate vahel.SADA SÜNDMUST, MIS MÕJUTASID EESTIT | 45. koht: intrite meeleavaldus ähvardas muutuda vägivaldseks ohtuleht.ee, 10. jaanuar 2018

23. augustil 1991. aastal keelustati Eesti riigivõimude poolt koos teiste augustiputši toetanud jõududega Töökollektiivide Ühendnõukogu tegevus.Kümme aastat uut Eestit epl.delfi.ee, 9. juuli 2001

 Viited 

 Välislingid 
 Töökollektiivide Ühendnõukogu (TKNÜ) miiting audio, arhiiv.err.ee, 14. märts 1989 
 Eesti NSV Töökollektiivide Ühendnõukogu ja Interliikumise korraldatud miiting Linnahalli juures juulis 1989 foto
 Eesti tootmiskollektiivide ühendnõukogu määrus. Projekt digar, Leninlik Lipp, 2 november 1988

Kategooria:Eesti poliitilised liikumised
Kategooria:1988. aasta Eestis
Kategooria:1991. aasta Eestis]]
Kategooria:Eesti taasiseseisvumine