Madagaskari tiigihaigur

Madagaskari tiigihaigur (Ardeola idae) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Madagaskari tiigihaigur on 45⁠–48 cm pikk.

Pea, kael ja rind on helepruunid tumedate triipudega. Selg on tumepruun valgete või beežide triipudega. Tiivad, päranipuala, saba ja kõht on valged. Nokk on rohekashall, nokaots on must. Valjasriba on roheline. Silmad on kollased. Jalad on rohekaskollased või hallid.

Hundsulestik on üleni valge. Nokk on sinine, nokaots must. Jalad on roosad, varbad on rohelised.

Noorlinnu sulestik sarnaneb täiskasvanu puhkesulestikuga, kuid saba ja tiivad on pruunid. Nokk on oranž, nokaots tume. Silmad on rohelised. Udusulis pojad on kollased.

Madagaskari tiigihaigur sarnaneb välimuselt koldhaigruga, kuid madagaskari tiigihaigur on tumedamate pruunide triipudega, tema nokk on suurem ja tiivaotsad on kandilisemad.

Levik
Pesitsevad Madagaskaril ja Aldabra saartel. Talvitavad Kesk- ja Ida-Aafrikas.

Elavad järvede, tiikide ja aeglase vooluga jõgede ääres, padurates ning riispõldudel, harva ka rannikul. Madagaskaril on neid nähtud kuni 1800 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad kaladest, konnadest, skinkidest, gekodest, rohutirtsudest ja mardikatest.

Tavaliselt toituvad üksi, Aldabra saartel on nähtud toitumas ka koos teiste haigurlastega. Toitu otsides kõnnivad aeglaselt või seisavad paigal.

Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates, tavaliselt koos koldhaigrutega. Vanalinnud ehitavad pesa koos. Neil kulub selleks 6–11 päeva. Okstest ehitatud pesa asub puu või põõsa otsas 0,5–4 m kõrgusel.

Madagaskaril pesitsevad oktoobrist detsembrini, Aldabra saartel novembrist detsembrini. Kurnas on 3–4 rohekasvalget muna. Madagaskaril on muna suurus 40 × 29,9 mm, Aldabra saartel 40–42 × 32–33 mm. Muna kaalub 21 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 20 päeva. Pojad lahkuvad pesast 4 nädala vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased