Viirhüüp

Viirhüüp (Zebrilus undulatus) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Viirhüüp on 28–30 cm pikk. Kaalub 123 g.

Ülapool on must ja pruun heledate triipudega, alapool beež mustade triipude ja täppidega. Pea ja kael on hallid. Nokk on suhteliselt lühike. Noka ülapool on must, alapool on must või kollane. Valjasriba on hall või must. Jalad on hallikasbeežid, varbad on kollased.

Noorlinnu otsaesine, pea küljed ja kael on punakaspruunid. Selg on heledam punakate sakiliste triipudega. Tiivad on hallid. Kõht on oranžikasbeež. Nokk ja jalad on kollakasrohelised.

Udusulis pojad on valged või beežid. Nokk ja jalad on kollakasrohelised, silmad on kollased.

Levik
Viirhüübi levila ulatub Ida-Colombiast Prantsuse Guajaanani, lõunas Boliiviani.

Viirhüübid elavad troopilistes metsades jõgede ja sootide ääres, padurates ning soodes. Eelistavad aeglase vooluga jõgesid, mille kaldal on mahakukkunud puid, maast väljaulatuvaid juuri ja veepinna kohal paiknevaid oksi, mille peal seistes kala püüda. Viirhüüpe võib kohata ka galeriimetsades ja mangroovides. Tavaliselt elavad 200–500 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad väikestest kaladest ja putukatest.

Kala püüdes seisab viirhüüp vee kohal asuval oksal, puutüvel või juurel. Kala nähes liigutab ta saba edasi-tagasi, kõverdab keha horisontaalselt, sirutab kaela välja ning sööstab kala poole, hoides samal ajal oksast kinni. Mõnikord otsivad toitu ka vees seistes või aeglaselt kõndides.

Pesitsemine
Viirhüübid pesitsevad üksikult. Okstest ehitatud pesa asub 1,5–3 m kõrgusel puu otsas. Pesitsevad aprillist juulini.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased