Paduhaigur

Paduhaigur (Ardeola rufiventris) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Paduhaigur on 38–39 cm pikk.

Pea on sinakasmust. Kael ja selja ülaosa on tumehallid. Alaselg on pruunikashall. Tiivad, päranipuala, saba ja alapool on pruunid. Nokk on kollane, nokaots on must. Valjasriba ja silmaümbrus ja silmad on kollased. Jalad on oranžikaskollased.

Emaslinnu sulestik on tuhmimat tooni kui isaslinnul. Alapool on heledam. Kaelal on hele triip. Valjasriba on peaaegu valge. Nokk on helepruun.

Pulmarüüs muutuvad silmad oranžiks, nokk ja valjasriba punaseks ning jalad roosaks.

Noorlinnu sulestik sarnaneb emaslinnu omaga, kuid noorlinnul on peal, kaelal ja rinnal helepruunid triibud.

Udusulis poegade ülapool on hall, alapool on hall või valge. Nokk on kollane, jalad on rohekaskollased.

Levik
Paduhaigru levila ulatub Keeniast KwaZulu-Natali provintsini, läänes Angola ja Põhja-Namiibiani.

Elavad jõgede ja järvede ääres, lammidel, padurates ning roostikes.

Toitumine
Toituvad väikestest kaladest, konnadest, koorikloomadest, veeputukatest ja ussidest.

Toitu otsides kõnnivad aeglaselt. Tavaliselt toituvad üksi, vahel kuni 5-linnulistes parvedes. Toituvad päeval, mõnikord ka öösel.

Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates, tihti koos madukaelte, purpurhaigurte, marabute ja roosa-toonekurgedega. Ühes koloonias on tavaliselt 6–30 paari, mõnikord 60–80. Pesa asub maapinnal või 0,5–4 m kõrgusel puu või põõsa otsas. Pesa läbimõõt on 25–35 cm. Pesa on ehitatud pilliroost või okstest ja vooderdatud pillirooga.

Zimbabwes pesitsevad jaanuarist aprillini ja juulist detsembrini, Sambias jaanuarist juunini, Malawis detsembrist jaanuarini, Ugandas aprillist maini, Namiibias septembris. Kurnas on 2–3 sinist muna mõõtmetega 37,7 × 28,6 mm. Pojad saavad lennuvõimeliseks 24 päeva vanuselt.

Looduslikud vaenlased
Paduhaigru mune söövad musthuigud. Poegi söövad varaanid ja loorkullid.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased