Preeria-naaskelnokk

Preeria-naaskelnokk (Recurvirostra americana) on karkjalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Preeria-naaskelnokk on 41–51 cm pikk. Jooksme pikkus on 85–103 mm. Isaslinnu tiib on 214–230 mm pikk, emaslinnul 212–226 mm. Isaslinnu nokk on 75–97 mm pikk, emaslinnul 80–93 mm. Isaslind kaalub 314–454 g, emaslind 302–461 g.

Hundsulestikus on pea, kael ja rind helepruunid. Tiibade ülapool on peamiselt must. Saba on helehall. Ülejäänud sulestik on valge. Nokk on must. Silmad on pruunid. Jalad on hallikassinised.

Puhkesulestikus on pea, kael ja rind valged või sinakashallid.

Udusulis pojad on beežid tumedate triipude ja laikudega.

Levik
Pesitsusala ulatub Lõuna-Kanadast Lõuna-California ja Põhja-Mehhikoni. Talvitavad USA lõunaosas, Mehhikos, Bahama saartel ja Kuubal.

Pesitsevad soolajärvede, laguunide ja lehtersuuete ääres ning padurates. Mehhikos on neid nähtud pesitsemas 2500 m kõrgusel merepinnast. Peale pesitsusaega võib neid kohata ka rannikul ja mageveekogude ääres.

Toitumine
Toituvad veeputukatest ja nende vastsetest, koorikloomadest, limustest ning ussidest. Veekogudest kaugemal söövad nad ka seemneid, rohutirtse ja kilke.

Võivad toituda nii üksi kui parvedes.

Pesitsemine
Pesitsevad hajusates kolooniates, kus võib olla 15–20 paari. Pesade kaugus üksteisest on 30–80 m. Pesitsevad maapinnal rohuga vooderdatud lohus, mis on 15–25 cm lai ja 0,5–3 cm sügav. Pesamaterjali koguvad mõlemad vanalinnud pesast 2–3 m kauguselt.

Levila põhjaosas pesitsevad kevadel ja suvel, Loode-Mehhikos aprillist augustini, Kesk-Mehhikos märtsist augustini. Kurnas on neli muna mõõtmetega 50 × 34 mm. Muna kaalub 28,7 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 22–29 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 4–5 nädala vanuselt.

Eluiga
Vabas looduses elavad preeria-naaskelnokad 9–15-aastaseks. Vangistuses võivad nad elada 20-aastaseks.

Viited

Välislingid

Kategooria:Karkjalglased