India jämejalg

India jämejalg (Esacus recurvirostris) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
India jämejalg on 490–540 mm pikk. Tiib on 257–271 mm pikk, nokk 68–74 mm, jookse 78–88 mm. Kaalub 790 g.

Ülapool on hallikaspruun. Pealtiiva väikestel kattesulgedel on tumepruun triip, mille alumine äär on valge. Hoosuled on mustad valgete laikudega. Tiivad on laiad ja meenutavad kujult rohkem trappide kui teiste kahlajate tiibu. Rind on hall, kõht on valge. Valge kulmutriibu kohal on must triip. Silmaalune ja sellest kukla pool asuv laik ning haberiba on samuti mustad. Valjasriba, põsed ja kurgualune on valged. Nokk on veidi ülespoole kõver ja musta värvi, nokatüvik on kollane. Jalad on kollakad või rohekad. Silmad on suured ja kollased.

Sarnaneb austraalia jämejalaga, kuid india jämejala laup on valge, nokk on peenem ja teravama otsaga ning küünrahoosuled on mustad mitte hallid.

Udusulis poegade ülapool on musta-valgekirju, alapool valge.

Levik
India jämejala levila ulatub Kagu-Iraanist Hainani ja Indohiinani.

Elavad jõgede ja järvede ääres, vahel ka rannikul.

Toitumine
Toituvad peamiselt koorikloomadest, kuid ka konnadest, limustest ja putukatest. Võivad süüa ka kalu, varaanipoegi, karihiiri ja mustjalg-tülli mune.

Peamiselt videvikulise ja öise eluviisiga, kuid võivad toituda ka päeval.

Pesitsemine
Mõnikord pesitsevad kolooniates koos tulvatiirudega. Pesitsevad maapinnalohus, mis asub tavaliselt vee lähedal.

Indias pesitsevad veebruarist juulini, Sri Lankal aprillist juulini. Kurnas on 1–2
helekollast pruunide laikudega muna mõõtmetega 54,4 × 41 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad.

Viited

Välislingid

Kategooria:Jämejalglased