Lapsendamise alternatiivid

Lapsendamise alternatiivid on Eestis kasutatavad õiguslikud ja sotsiaalhoolekandelised meetmed, mille eesmärk on tagada alaealisele stabiilne ja turvaline hoolduskeskkond olukorras, kus lapse vanemad ei suuda lapse eest ajutiselt või püsivalt hoolitseda. Alternatiivid võimaldavad lahendada lapse hooldusvajadused ilma lapse õiguslikku sidet lapsevanematega lõplikult lõpetamata, mis eristab neid lapsendamisest. Eestis on kolm peamist alternatiivi: alaealise eestkoste, kasuvanem või kasuperekond ning perepõhine asendushooldus hooldusperes.

Alternatiivide õiguslik raamistik tugineb perekonnaseadusele (PKS) ning sotsiaalhoolekande regulatsioonile, sh sotsiaalhoolekande seadusele (SHS).Perekonnaseadus, vastu võetud 18.11.2009, RT I, 2009, 60, 395; jõustunud 01.07.2010.Sotsiaalhoolekande seadus, RT I, 2015, 62, 405.

Lapsendamise alternatiivide eesmärk on tagada lapse areng, tervis, haridus ja turvaline perekeskkond viisil, mis säilitab võimaluse sünniperre naasmiseks, kui see on lapse huvides.

 Alaealise eestkoste 

 Üldiseloomustus 
Eestkoste eesmärk on kaitsta esindusõiguslike vanemateta alaealiste ning piiratud teovõimega täisealiste isikute isiklikke ja varalisi õigusi ning huve."Perekonnaseadus–Riigi Teataja". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.

Eestkoste on perekonnaseaduse kohaselt kohtu määratav lapse isikuhoolduse ja varahoolduse korraldamise vorm, mida kasutatakse juhul, kui lapsevanemad ei saa hooldusõigust teostada.

Eestkoste võib olla vajalik näiteks:
 lapsevanemate surma korral;
 kui vanemad on teadmata kadunud või pikaajaliselt eemal;
 kui kohus on vanematelt hooldusõiguse osaliselt või täielikult ära võtnud;
 kui vanemad on ise taotlenud lapse eestkoste seadmist.

Eestkoste määramine toimub hagita menetluses ning kohalik omavalitsus (eestkosteasutus) tegeleb eestkostja leidmise ja järelevalvega."Tsiviilkohtumenetluse seadustik–Riigi Teataja § 475 lg 1 p 8". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21."Tsiviilkohtumenetluse seadustik–Riigi Teataja § 110". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21. Kuni eestkostja määramiseni täidab eestkostja ülesandeid lapse rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgne valla- või linnavalitsus, kui eestkoste seadmise eeldused on täidetud."Perekonnaseadus–Riigi Teataja § 176 lg1". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.

 Eestkostja roll 
Eestkostja on lapse seaduslik esindaja kõigis lapse õigusi ja varalisi küsimusi puudutavates toimingutes, välja arvatud juhtudel, mis ei ole lubatud või milleks on vajalik kohtu luba."Perekonnaseadus–Riigi Teataja § 179". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21"Perekonnaseadus–Riigi Teataja § 180". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.

Eestkostja ülesanded hõlmavad:
 lapse kasvatamise korraldamist;
 hariduse ja tervishoiu korraldamist;
 lapse varaliste õiguste teostamist ja kaitset.

Suurema riskiga toimingud (nt kinnisasjaga seotud tehingud, pärandist loobumine, väärtpaberite omandamine ja võõrandamine) nõuavad kohtu eelnevat luba."Perekonnaseadus–Riigi Teataja § 187 lg 1". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21."Perekonnaseadus–Riigi Teataja § 188 lg 1". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.

 Õigused ja kohustused 
Eestkostjal on ulatuslikud õigused, kuid ka suur vastutus. Peamised kohustused hõlmavad:
 lapse parimate huvide järgimist kõigis otsustes;
 lapse varade eraldi arvestust;
 koostööd omavalitsuse ja kohtuga.

Peamised õigused on:
 lapse isikuhooldusõigus;
 lapse varahooldusõigus."Perekonnaseadus–Riigi Teataja § 172 lg 1". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.

 Kasuvanem ja kasuperekond 

 Õiguslik alus ja mõiste 
Kasuvanem on isik, kellele vanemad või kohus võivad anda osa hooldusõiguse teostamise õigusest."Perekonnaseadus–Riigi Teataja § 146". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.  
Kasupere ei ole lapsendamine ja laps säilitab kõik õiguslikud sidemed oma bioloogiliste vanematega, sh pärimisõiguse."Perekonnaseadus–Riigi Teataja § 122 lg 2". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21."Perekonnaseadus–Riigi Teataja § 82". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.

Kasuvanemate institutsiooni kasutatakse olukorras, kus laps elab tegelikult püsivalt või pikemalt peres, kes teda kasvatab, kuid kus ei peeta vajalikuks hooldusõiguse äravõtmist bioloogilistelt vanematelt.

 Kasuvanema volitused 
Kasuvanema volitused sätestatakse kohtu määruse või vanemate ja kasuvanema kokkuleppega.

Kohtu või vanemate otsus võib anda kasuvanemale:
 õiguse teha igapäevaseid lapse kasvatamise otsuseid;
 õiguse korraldada lapse haridust;
 õiguse korraldada lapse tervishoidu;
 osalise esindusõiguse.

 Õigused ja kohustused 
Kasuvanema peamised kohustused on tagada lapse igapäevased vajadused ja turvalisus, teha lapse kasvatamisel praktilisi otsuseid ning toetada lapse sidet bioloogiliste vanematega, kui see on lapse huvides.

 Perepõhine asendushooldus hooldusperes 

 Üldine raamistik 
Perepõhine asendushooldus on lapse ajutine või pikaajaline paigutamine hooldusperre, mis on hindamis- ja ettevalmistusprotsessi läbinud pere, kes pakub asenduskodu teenust."Sotsiaalhoolekande seadus–Riigi Teataja § 45-6 lg 1". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21."Sotsiaalhoolekande seadus–Riigi Teataja § 45-6 lg 5". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.

 Hooldusperre paigutamise protsess 
Protsess sisaldab:
 lapse olukorra hindamist (riski- ja vajaduspõhine analüüs);"Lastekaitseseadus–Riigi Teataja § 28". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.
 sobiva hoolduspere valikut;"Sotsiaalhoolekande seadus–Riigi Teataja § 45-9 lg 4". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.
 hoolduspere hindamist ja ettevalmistuskoolitust;
 lapse ülemineku toetamist.

Hoolduspere saab riiklikku ja kohaliku omavalitsuse tuge, sealhulgas rahalist toetust ja järelevalvet."Sotsiaalhoolekande seadus–Riigi Teataja § 45-11 lg 4". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.

 Õigused ja kohustused 
Hooldusvanemal on:
 igapäevase hoolduse ja kasvatamise õigus ja kohustus,
 õigus esindada last igapäevastes toimingutes (nt kool, lasteaed, tervishoid),
 kohustus teha koostööd lapse sünniperega, kui see on lapse huvides,
 õigus saada toetusi."Sotsiaalhoolekande seadus–Riigi Teataja § 45-12". www.riigiteataja.ee. Retrieved 2025-11-21.32

 Viited 

Kategooria:Perekonnaõigus