Lõunahüüp

Lõunahüüp (Botaurus poiciloptilus) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Lõunahüüp on 66–76 cm pikk. Tiibade siruulatus on 105–118 cm. Isaslind kaalub 875–2085 g, emaslind 571–1135 g.

Ülapool on tumepruun heledate triipude ja täppidega. Valgel lõunaalusel on pruun triip. Alakael on helebeež tumepruunide triipude ja täppidega. Kõht ja reied on valged. Tiibade alakülg on beež pruunide täppidega. Pealagi on pruun. Kulmutriip on helebeež. Valjasriba on rohekas- või sinakashall. Haberiba on must. Nokk on kollane. Jalad on rohekaskollased. Silmad on kollased.

Noorlinnud on heledamad ja veidi kollakamat tooni, triibud alapoolel on punakaspruunid. Nokk on kollakasroheline või rohekashall. Udusulis pojad on tumepruunid.

Levik
Lõunahüübid elavad Kagu- ja Edela-Austraalias, Tasmaanias, Uus-Meremaal, Uus-Kaledoonial ja Loyauté saartel.

Elavad jõgede, järvede ja tiikide ääres ning soodes. Eelistavad vähese veetaseme kõikumisega kohti, kus kasvavad pilliroog, tarnad, loalised ja hundinuiad. Väldivad rannikut ja lagedaid alasid. Uus-Meremaal on neid kohatud kuni 300 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad kaladest, kahepaiksetest, koorikloomadest, tigudest, putukatest, roomajatest, väikestest imetajatest ja lindudest.

Toituvad üksikult. Tavaliselt toituvad öösel, vahel ka päeval. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt. Mõnikord kala püüdes kasutavad söödana rohtu.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult. Pesa on 30–40 cm lai ja emaslind ehitab selle pilliroost või rohust. Pesa asub vee kohal 10–30 cm kõrgusel.

Pesitsevad oktoobrist veebruarini. Kurnas on 4–5 pruunikasrohelist muna mõõtmetega 52 × 38 mm. Emaslind haub mune 25 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks seitsme nädala vanuselt.

Arvukus
Vabas looduses elab hinnanguliselt 1500–4000 lõunahüüpi. Suurimaks ohuks on elupaikade hävimine, mida põhjustavad põuad, soode kuivendamine, vee ümbersuunamine ja sooldumine.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased