Gröönimaa võimalik ülevõtmine Ameerika Ühendriikide poolt

Gröönimaa võimalik ülevõtmine Ameerika Ühendriikide poolt on alates 19. sajandist vahetevahel kõneainet pakkunud võimalus, et Ameerika Ühendriigid võtavad üle Gröönimaa. Ameerika Ühendriigid on proovinud Taani Kuningriigilt korduvalt Gröönimaad osta, nagu juhtus 1917. aastal Taani Lääne-Indiaga. 

Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuses on Gröönimaa ülevõtmist arutatud laiemalt aastatel 1867, 1910, 1946, 1955, 2019 ja 2025. Muuhulgas on Gröönimaa omandamist pooldanud Ameerika Ühendriikide riigisekretärid William H. Seward ja James F. Byrnes, eraviisiliselt asepresident Nelson Rockefeller ja avalikult president Donald Trump. Pärast teist maailmasõda tegid Ameerika Ühendriigid Taanile salajase ettepaneku saare ostmiseks. Avalikult arutati Gröönimaa ostmist Donald Trumpi esimesel valitsusajal aastal 2019 ning uuesti pärast tema tagasivalimist 2024. aastal osana tema ekspansionismipoliitikast. Mais 2025 sõnas Trump, et ei välista Gröönimaa annekteerimist. 2026 aasta jaanuaris tugevdas Trump survet Taanile Gröönimaa ülevõtmiseks, põhjendades seda Venemaa ja Hiina poolse ohuga Gröönimaale.OTSEBLOGI JA VIDEO | Trumpi sõnul hakatakse Gröönimaal eurooplastega koostööd tegema Kuldkupli ja maavarade asjus Delfi, 20.I 2026 
Selle aktsiooniga tekitas ta suurima kriisi NATO'sThe Times: Kuidas NATO Trumpi kogemata välja vihastas – Gröönimaa pingete ajajoon ERR, 20.I 2026 
ning USA ja Euroopa suhetes.Trump ähvardab Euroopa riike tollidega, kuni USA saab Gröönimaa ERR, 17.I 2026"Välisilm": Trump jätkab Gröönimaa asjus Euroopa liitlaste survestamist ERR, 19.I 2026Trump välistas sõjalise jõu kasutamise Gröönimaa vastu ERR, 21.I 2026

Gröönimaa on osalise iseseisvusega ala Taani Kuningriigi koosseisus. Nii Grööni kui Taani võimud on rõhutanud enesemääramisõigust ning et Gröönimaa "ei ole müügiks". Paljud gröönlased pooldavad iseseisvumist ning paljud taanlased näevad Gröönimaad osana Taani rahvuslikust identiteedist.

Ameerika Ühendriigid näevad Gröönimaas tähtsat osa oma riiklikus julgeolekus. 20. sajandil oli Gröönimaa üks nendest aladest, mida Ameerika Ühendriigid plaanisid võimaliku rünnaku korral ennetavalt üle võtta ja kindlustada. Teise maailmasõja ajal okupeerisid Ameerika Ühendriigid Monroe doktriini alusel Gröönimaa ajutiselt, et sinna ei saaks tulla Taani okupeerinud sakslased. Ameerika Ühendriikide sõjavägi jäi saarele ka pärast sõja lõppu ning aastaks 1948 ei proovinudki Taani enam neid sealt minema ajada. Aasta hiljem liitusid mõlemad NATO-ga. Aastal 1951 sõlmiti leping, mis andis Ameerika Ühendriikidele laialdase kohustuse Gröönimaad kaitsta ning 1951. aastal hakati Gröönimaa loodeossa ehitama Thule sõjaväebaasi.
Ameerika Ühendriikide väed osalevad tihti Grööni vetes NATO õppustel.

Vaata ka
 51. osariik
 Donald Trumpi Ameerika ekspansionism
 Ameerika imperialism
 Ameerika Ühendriikide ajaloolised piirkonnad
 Tartupaluk
 Ühe riigi poolt teise riigi käest ostetud alade loend
 Liikumised Kanada annekteerimiseks Ameerika Ühendriikidega
 Ameerika Ühendriikide territoriaalne areng

Viited

Allikad








Kirjandus


Kategooria:Ameerika Ühendriikide välispoliitika
Kategooria:Taani poliitika
Kategooria:Gröönimaa