Suur-lootoselind

Suur-lootoselind ehk punalehik (Actophilornis africanus) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Suur-lootoselind on 305 mm pikk. Noka pikkus (nokaotsast laubakilbi ülaservani) on 43–59 mm. Tiib on 139–172 mm pikk, jookse 58–72 mm. Isaslind kaalub 115–156 g, emaslind 251–274 g.

Kiird, kukal ja silmatriip on mustad. Nokk ja laubakilp on helesinised. Näo küljed, kurgualune ja kael on valged. Selg, tiibade kattesuled, saba, rind ja kõht on punakaspruunid. Labahoosuled on mustad. Jalad on sinakashallid.

Noorlindude alapool on valge, rind on kollakas.

Udusulis poegade ülapool on pruunitriibuline, alapool on valge.

Suur-lootoselind sarnaneb välimuselt madagaskari lootoselinnuga, kuid suur-lootoselinnu kaela eesosa on valge ja tagaosa must ning tema sabal ei ole valget triipu.

Levik
Suur-lootoselinnud elavad Sahara-taguses Aafrikas.

Elavad soodes, jõesoppides ja teistel märgaladel. Sierra Leones on neid kohatud ka liivasel jõekaldal.

Toitumine
Suur-lootoselinnud toituvad putukatest, ussidest, ämblikest, koorikloomadest ja limustest, vahel ka seemnetest.

Suur-lootoselinnud püüavad putukaid veepinnalt, veetaimedelt ja õhust. Nad võivad toitudes seista jõehobu seljal.

Pesitsemine
Taimedest ehitatud pesa ujub vee peal. Mõnikord pesa ei tehta ja munad munetakse veetaimedele.

Kurnas on neli muna mõõtmetega 32 × 23 mm. Muna kaalub 8,6 g. Mune haub isaslind 20–26 päeva. Ta hakkab hauduma pärast seda, kui emaslind on munenud kolmanda muna. Isaslind hoolitseb poegade eest 40–70 päeva.

Viited

Välislingid

Kategooria:Lootoselindlased