Madagaskari lootoselind

Madagaskari lootoselind (Actophilornis albinucha) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Madagaskari lootoselind on 305 mm pikk. Tiib on 149–179 mm pikk, nokk koos laubakilbiga 46–56 mm, jookse 61–68 mm.

Kiird, kukal ja kaela tagaosa on valged. Näo küljed, kurgualune ja kaela eesosa on mustad. Selg, kõht ja tiivad on peamiselt punakaspruunid. Labahoosuled ja välimised küünrahoosuled on mustad. Saba ülapoole kattesulgedel on valge triip. Nokk, laubakilp ja jalad on helesinised. Silmad on pruunid.

Isas- ja emaslinnu sulestik on ühesugune. Emaslinnud on isastest 60% raskemad.

Noorlindude sulestik on heledam. Kael ja nägu on valged. Laubakilp on väiksem.

Madagaskari lootoselind sarnaneb välimuselt suur-lootoselinnuga, kuid suur-lootoselinnu nägu ja kaela eesosa on valged, kukal on must ning sabapealne on üleni punakaspruun.

Levik
Madagaskari lootoselinnud elavad Madagaskaril.

Elavad veetaimedel, mis kasvavad padurates, järvedes, tiikides ja aeglase vooluga jõgedes. Neid on kohatud kuni 750 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Madagaskari lootoselinnud toituvad putukatest ja veetaimede seemnetest.

Pesitsemine
Taimedest ehitatud pesa ujub vee peal. Kurnas on neli muna mõõtmetega 37 × 25 mm. Muna kaalub 12,7 g.

Looduslikud vaenlased
Madagaskari lootoselindu söövad niiluse krokodillid.

Viited

Välislingid

Kategooria:Lootoselindlased