Riia raad

Riia raad ehk magistraat (läti k Rīgas rāte, saksa k Rat der Stadt Riga, vene k Рижский магистрат) oli keskaegse ja varauusaegse Riia linna kõrgeim haldus- ja kohtuorgan.

Riia raad ehk magistraat koosnes raehärradest ja bürgermeistritest ning tegeles linna majandusküsimuste, kaubanduse, seadusandluse ja haldusjuhtimisega, omades suurt võimu kohalikus elus. Magistraat mõjutas ka kiriklikke valikuid, valvates kirikuvarade üle ning omades patronaadiõigust kirikute üle Riia linnas ja Riia patrimonaalpiirkonnas. 

Riia oli Vana-Liivimaa suurim ja tähtsaim linn, Rootsi valitsusajal oli Riia 17. sajandil suurim linn terves Rootsi kuningriigis; Tallinn (Reval) oli elanike arvu poolest suuruselt kolmas, pärast kuningriigi pealinna Stockholmi.Hain Rebas, HISTORIOGRAAFILISI ASPEKTE ROOTSI AJA KOHTA BALTIKUMIS (1561–1721), Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aastaraamat = Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia, nr. 10, jaanuar 1988, lk 46 1600. aasta paiku oli Riias umbes 30 000 ja Stockholmis umbes 10 000 elanikku, Tallinnas aga alla 10 000 elaniku.Heikki Pihlajamäki, Conquest and the Law in Swedish Livonia (ca. 1630–1710), The Northern World. North Europe and the Baltic c. 400–1700 ad. Peoples, Economics and Cultures, lk 83

Riia raad tegutses ja arutas kohtuasju Riia linnaõiguse alusel; Riia õigus kehtis paljudes Liivimaa linnades, 17 linnas Läti ja Eesti alal, näiteks Tartus, Haapsalus, Paides, Uus-Pärnus ja Viljandis, Valgas. Eestimaa osas kehtis Lübecki õigus.

1201. aastal Riia piiskopi Alberti asutatud Riia linn omandas Visby linnaõigused 1225. aastal. Riia raadi on esmakordselt mainitud 18. aprillil 1226 Riia linna ja Mõõgavendade ordu vahel sõlmitud lepingus. 1270. aastal võttis Riia linn kasutusele Hamburgi linnaõiguse ja 1290. aastatel kirjutati Riia linnaõigus ümber. Linna otsene maaisand oli alates 13. sajandist Riia peapiiskop, kuid omavalitsust ja kohut esindas tema määratud foogt ehk kohtunik (ladina k. advocatus), kelle ülesandeks oli piiskopi nimel lahendada kõik linnaelanike vahel tekkinud konfliktid. Raad valiti Riias alaliselt elavate linnakodanike hulgast. Algul valiti raadi üheks aastaks 12 liiget, keda kutsuti konsuliteks (consulus) või raehärradeks (saksa k. Ratsherren), kuid hiljem valis raad ise oma liikmed eluks ajaks. Keskajal moodustasid Riia rae, 4 bürgermeistrit ja 16 raehärrat.

Linna rae kompetentsi kuulusid kõik linna asjad nii administratiiv-, kohtu-, kooli- kui ka isegi kiriklikul alal. Raad täitis linna ametid, andis kodanikuõiguse ja vajadusel passi, kinnitas gildide ja tsunftide põhikirjad ning nende oldermannid, teostas järelevalvet kõigi linna asutuste, alamkohtute, linna sissetulekute ja väljaminekute, linna varade valitsemise, riigile makstavate maksude laekumise ja sõjaväelaste majutamise üle.

Riia raad kohtuasutusena tegutses linnas õiguslikkuse ja korra tagamisega (Riia alamkohus, foogtikohus, trahvi- ja kommertskohus, politseikohus, kämmerei- ja mmetikohus, vaeslastekohus. Raad mõistis kohut kõigi Riia linnakodanike ja elanike, v.a seisusekohtule jurisdiktsioonile allunud aadlike ja vaimulike üle. 

Raad tegi koos gildidega linna sissetulekute ja väljaminekute ning linna varanduste valitsemise järelevalvet, koostas saatkondi monarhide jt juurde. Kaubanduse ja tööstuse alal võis magistraat välja anda sundmäärusi, valvas mõõtude ja kaalude õigsuse järele, andis kauplemislubasid, avas ja lõpetas laadad, teostas järelevalvet tsunftide üle, kinnitas tsunftide ja gildide uued põhikirjad, muutis ja täiendas olemasolevaid, määras hindu, võis maksustada üleliigset luksust. Magistraat kontrollis tuletõrjeasutusi, teostas linna vanglate ja vahialuste järelevalvet, andis välja passe. Magistraadi ülesannete hulka kuulusid oksjonite lubamine, varade arestimine ja sekvestri alla panemine, notariaaltehingud, sünnitunnistuste väljaandmine, kinnistusasjad.3.1. Magistraat ja foogtikohus, www.eha.ee

Venemaa Keisririigi 1870. aasta Vene linnaseaduse kehtestamisega jäi magistraadile vaid kohtu funktsioon. Läänemere kubermangude linnades kehtestati linnaseadus 1877. aastal. Raadi asendavaks linnavalitsusorganiks sai duuma (linnavolikogu), kes valis enda seast linnavalitsuse. Seni ametis olnud raed jätkasid tegevust kohtutena kuni Vene kohtute asutamiseni 1889. aastal.
pisi|200px|Riia raekoda 1780. aastal. Johann Christoph Brotze kogust

 Riia raekoja hoone 
Riia raekoja algne hoone ehitati 13. sajandil, seda on esmamainitud 1249. aastal. Keskaegne hoone oli kahekorruseline, koos rae ruumidega ülemisel korrusel.

Viimane raekojahoone ehitati 18. sajandil, (1750–1765) arhitekti ja Riia insenerikomando ülema Johann Friedrich Oettinger (1713–1767) projekti alusel. Raekojas asusid rae ja ka kaupmeeste börsi ruumid. Teise maailmasõja ajal, 1941. aastal, sai hoone oluliselt kahjustada, säilisid vaid osaliselt välismüürid. Sõjajärgsetel aastakümnetel hoonet ei taastatud.

1990. aastate lõpus hakati raekoda taastama ja 2003. aastal valmis ajaloolise hoone rekonstruktsioon, mis järgib suurel määral Oettingeri 18. sajandi lahendust ning ajaloolist fassaadi, hoone sisestruktuure kohandati nüüdisaegse ruumivajaduse järgi.

pisi|Nicolaus Eck (1541–1623)
 Riia rae bürgermeistrid 
pisi|Johann Grote (1654−1732), Riia raehärra ja bürgermeistri vappepitaaf Riia Püha Peetri kirikuspisi|Bürgermeister Adam Hinrich Schwartzi (1678–1762) vappepitaaf, Riia Püha Peetri kirikuspisi|Bürgermeister Melchior von Wiedau (1679—1735) vappepitaafpisi|Bürgermeister Johann Valentin Holsti (1711–1772) vappepitaaf, Riia Püha Peetri kirikus
 Caspar zum Bergele (1531−1604), Riia bürgermeisterHagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 53.
Heinrich von Ulenbrock (suri 1541), Riia rae bürgermeister
Conrad Durkop (surn. 1546), Riia bürgermeisterBöthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, 
Jürgen Padel (1505–1571), Riia bürgermeister 1547–1571, Riia rae eesistuv bürgermeister 1551–1571
Franz Nyenstede (1540– 1622), Riia bürgermeisterAllgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 3. Mitau : Steffenhagen und Sohn 1831, S. 333-334
Heinrich von Ulenbrock (suri 1576), Riia bürgermeister
Johann thom Berge († 1576), Riia bürgermeister
Heinrich von Ulenbrock (1562−1641), Riia bürgermeister
Ewert Otting (maetud 1581)Transéhe-Roseneck, Astaf von,  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften - Teil Livland Band I, Teil 1, 1: Livland, Görlitz, 1929, , Riia bürgermeister
Gotthard Wellingk (1546–1586),	Riia bürgermeister 1576Gotthard Vellingk. Död 1586. Vellingk nr 72, www.adelsvapen.com
Nicolaus Eck (1541–1623),	Riia bürgermeister	1581–1586	
Thomas von Ramm (ca 1570– 1631), Riia bürgermeister 1600..Heinrich Julius Bötführ „Die Rigische Rathslinie vom Jahr 1226 bis auf die gegenwärtige Zeit.“ Riia, 1857, lk. 61-62
Johann Ulrich (1572–1642), Riia bürgermeister (1622)
Gotthard Welling (1576–1656),	Riia bürgermeister 1632–1647Gotthard Vellingk. Död 1586. Vellingk nr 72, www.adelsvapen.com
Heinrich von Ulenbrock (1592−1655), Riia bürgermeister (1649)
Johann von Flügell (1603–1662)Böthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 92Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor, Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 76), Riia bürgermeister 1655
Jürgen Dunte (1599−1660),	Riia bürgermeister 1655Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, Privilegium nobilitatis Senatus Rigensis, 
Melchior Fuchs (1603–1678), Riia bürgermeister , Riia linnusekrahv (1677)Karrierehöhepunkt von Melchior Fuchs. Rigaer Burggraf im Jahr 1677, www.herder-institut.de
Gotthard von Vegesack (1608–1687), Riia bürgermeisterFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, Privilegium nobilitatis Senatus Rigensis, Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Tartu 1935, 
Hermann von Samson (1619–1678), Riia bürgermeisterFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, Privilegium nobilitatis Senatus Rigensis,  ja Riia linnusekrahv
Konrad Vegesack (surn. 1626), Riia bürgermeister 
Christoph Rigeman von Leijonstierna (Löwenstern) (surn. 1658), Riia bürgermeister (1656)Heinrich Julius Böthführ, Die rigische rathslinie von 1226 bis 1876. Nebst einem anhang: Verzeichniss der aeltermänner, aeltesten und dockmänner der grossen gilde in Riga von 1844 bis 1876, seite 173. nr. 580 Christoph Rigemann von Löwenstern
Melchior von Dreyling/Dreiling (1623–1682), Riia bürgermeister 1666, 1669Seuberlich, Erich: Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter. I. Reihe  
 Johan Schultz (1624–1688) Riia bürgermeister ja linnusekrahv ning konsistooriumipresidentBöthführ, Heinrich Julius, Die Rigische Rathslinie von 1226 bis 1876. Riga, 1857,  seite 73
Johann Benckendorff (1626–1680),	Riia bürgermeisterFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, Privilegium nobilitatis Senatus Rigensis, 
Johann Stephan Barclay de Tolly (1634/38–1694), Riia bürgermeisterJohann  Barclay de Tolly, Erik Amburgeri andmebaas
 Paul Brockhausen (1632−1709), Riia bürgermeisterAllgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 263
Johann von Oettingen (1638–1717), Riia bürgermeisterTranséhe-Roseneck, Astaf von,  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften - Teil Livland Band I, Teil 1, 1: Livland, Görlitz, 1929, 
Johann von Oettingen (1638−1717), Riia bürgermeister
Hermann Witte von Nordeck (1652–1710), Riia bürgermeister 1709–1710
Thomas Vegesack (1640–1713), Riia bürgermeister
Johann Grote (1654−1732), Riia bürgermeister 1719−1732
Christian von Zimmermann (1675–1737), Riia bürgermeister 1719– , Riia rae eesistuv bürgermeister 1721
 Johann von Benckendorff (1659–1727), Riia bürgermeister 1710–1719, Riia linnusekrahv
Johann von Schultzen (1676−1746), Riia bürgermeisterBöthführ, Heinrich Julius, Die Rigische Rathslinie von 1226 bis 1876. Riga, 1877,  Böthführ, Heinrich Julius, Die Rigische Rathslinie von 1226 bis 1876. Riga, 1857,  seite 82
Adam Hinrich Schwartz (1678–1762), Riia bürgermeister	1740–1762, Riia rae eesistuv bürgermeister	1754–1762Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, Die Einführung des nach der Ordung der Statthaltersschafts-Verfassung gewählten Magistrats in Riga, am 8. Januar 1787, 
Melchior Wiedau (1679−1740), Riia bürgermeister 1722−1740
Georg Raes (1680—1745), Riia bürgermeister
Georg Berens (1684–1753), Riia bürgermeister 1736–, Riia rae eesistuv bürgermeister
Gotthard von Vegesack (1686–1764), Riia bürgermeister 1746–, Riia rae eesistuv bürgermeister 1747
Theodor Heinrich von Dreyling (1702–1766), Riia bürgermeisterSeuberlich, Erich: Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter. I. Reihe  
Andreas Stoever (1709−1773), Riia bürgermeister 1765–, Riia rae eesistuv bürgermeister 1767 ja 1770
Johann Valentin Holst (1711–1772), Riia bürgermeister 1766−1772
Melchior von Wiedau (1716−1787), Riia bürgermeister 1766−1787Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, Die Einführung des nach der Ordung der Statthaltersschafts-Verfassung gewählten Magistrats in Riga, am 8. Januar 1787, 
Johann Heinrich Schick (1717–1789), Riia bürgermeister 1773–1783, Riia rae eesistuv bürgermeister
Johann Christoph Schwartz (1722–1804), Riia bürgermeister	1782–1787	
Alexander Gottschalk von Sengbusch	(1738–1800),	Riia rae eesistuv bürgermeister	 1790–1800	
Adam Heinrich Schwartz (1740–1800), Riia rae eesistuv bürgermeister
Samuel Holst (1740–1809), Riia bürgermeister	1796–1809 
Johann Jacob Daniel Boetefeur/Böteführ (1741–1802), Riia rae eesistuv bürgermeister
Jakob Friedrich (von) Wilpert (1741–1812), Riia bürgermeister	1797–1800, Riia rae eesistuv bürgermeister	1787–1790	
August Wilhelm von Barclay de Tolly (1752–1826), Riia bürgermeister, Riia rae eesistuv bürgermeister
Friedrich Gottfried (v.) Timm (1779–1848), Riia bürgermeister 1829–1848, Riia rae eesistuv bürgermeister	 1834–1845
Heinrich Julius Böthführ (1811–1888), Riia bürgermeister
 Heinrich Ernst (v.) Erdmann (1744–1807), Riia bürgermeister 1800–, Riia rae eesistuv bürgermeister
Johann Joachim Rolssen (1751–1841), Riia bürgermeister	1810–1834,	Riia rae eesistuv bürgermeister	1826–1834	
Hermann Diedrich Bienemann (1751−1821), Riia bürgermeister (1795)
Carl Gustav von Jannau (1752−1810), Riia bürgermeister 1801, Riia rae eesistuv bürgermeister 1801–Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, seite 3-4
Johann Christoph Schwartz (1754–1824), Riia bürgermeister 1822–
Johann Valentin von Bulmerincq (1760−1827), Riia bürgermeisterFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, -163Rigasches Adreß-Buch. Mitau, gedruckt bei Johann Friedrich Steffenhagen und Sohn. 1810, s. 2 
Johann (Hans) George Schwartz (1773–1830), Riia bürgermeister 1824– 
Peter Raphael Buengner (1783–1847), Riia bürgermeister	1835–, Riia rae eesistuv bürgermeister	 1845–
Carl Christoph Gross (1790–1873), Riia bürgermeisterFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, 
Johann Christoph Schwartz (1791–1873), Riia bürgermeister 1847– ja Riia rae eesistuv bürgermeister 1847–1869Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, 
Arend von Berkholz (1808–1888), Riia bürgermeister	1878–1881		
Eduard Hollander (1820–1897), Riia bürgermeister 1869–1889, Riia rae (viimane) eesistuv bürgermeister 1869–1889
Robert Buengner (1815–1892), Riia bürgermeister 1872–1878 ja 1878–1885 Riia linnapea	
Eugen von Barclay de Tolly (1833–1893), Riia bürgermeister 1882–1889
Emil von Boetticher (1836–1907), Riia bürgermeister	1881–1889		
, 1878...

 Viited 

 Vaata ka 
:Kategooria:Riia bürgermeistrid ja Riia raehärrad
Riia raekoda
Riia õigus
Liivimaa kodusõda (1297–1330)

 Kirjandus 
Die In Ganz Liefland Ausgenommene Revall Und Narva Annoch Geltende Statuta Und Rechte Der Stadt Riga Das Rigische Civiloquium De 1375, Die Bursprake De 1412
Heinrich Julius Böthführ, Die Rigische Rathslinie von 1226 bis 1876. Nebst einem Anhang: Verzeichnis der Aeltermänner, Aeltesten und Dockmänner der Grossen Gilde in Riga von 1844 bis 1876., 1877

Kategooria:Riia ajalugu