2026. aasta Eesti presidendivalimised

2026. aasta Eesti presidendivalimised toimuvad 2026. aasta sügisel. Esimene hääletusvoor Riigikogus on kavas korraldada 2. septembril.Presidendivalimiste riigikogu voorud toimuvad septembri alguses. ERR, 10. veebruar 2026. Ametis oleva presidendi ametiaeg lõpeb 10. oktoobril.

 Valimiste protseduur 

Esimeseks hääletusvooruks kandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt viiendikul Riigikogu koosseisust (21 saadikut). Valituks tunnistatakse see kandidaat, kelle poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus (68 saadikut).

Kui ühegi kandidaadi poolt ei anta nii palju hääli, seatakse üles uued kandidaadid ja korraldatakse teine hääletamisvoor. Kui ka seekord ei saa ükski kandidaat nõutavat häälteenamust, korraldatakse kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel kolmas hääletamisvoor. Mõlemas voorus on valituks osutumiseks nõutav kahekolmandikuline häälteenamus.

Kui president ei osutu Riigikogus ka kolmandas hääletamisvoorus valituks, kutsutakse kokku valimiskogu.

Valimiskogu koosneb Riigikogu liikmetest ja kohaliku omavalitsuse volikogude esindajatest. Omavalitsuste esindajate arv valimiskogus sõltub kehtivast haldusjaotusest ja hääleõiguslike kodanike arvust vallas või linnas. 2026. aasta veebruari seisuga kuuluks valimiskogusse 107 volikogude esindajat ja 101 Riigikogu liiget, kokku oleks valimiskogul 208 liiget.Valimiskogu oleks praeguse seisuga 208-liikmeline. ERR, 9. veebruar 2026.

Esimeseks hääletamisvooruks esitatakse valimiskogule automaatselt kaks Riigikogu kolmandas hääletusvoorus osalenud kandidaati. Lisaks võivad vähemalt 21 valimiskogu liiget seada üles uue kandidaadi. Valituks osutub kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus.

Kui ükski kandidaat ei saa esimeses voorus nõutavat enamust, toimub kahe esimeses voorus enim hääli saanud kandidaadi vahel teine hääletamisvoor. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus.

Kui ka siis ei osutu ükski kandidaat valituks, algab kogu protseduur Riigikogus uuesti.

 Võimalikud kandidaadid 

Kandidaadiks võib üles seada sünnilt Eesti kodaniku, kes on vähemalt 40 aastat vana ega ole tegevväelane. Kehtiva seaduse alusel algab kandidaatide registreerimiseks esitamine neljandal päeval enne esimese hääletusvooru päeva.

Valitsuserakonnad on seadnud eesmärgiks valida president ära Riigikogus, kuid opositsioon peab seda pigem ebatõenäoliseks. Eesti Konservatiivne Rahvaerakond kavatseb tulla suvel kindlasti välja oma kandidaadiga.Parlamendierakondade hinnangul riigikogus presidenti ära valida ei õnnestu. ERR, 12. detsember 2025.

Ametis olev president Alar Karis andis 2025. aasta sügisel mõista, et suure tõenäosusega ta teiseks ametiajaks ei kandideeri,Karis: peab juhtuma väike ime, et keegi veenab mind uuesti kandideerima. ERR, 11. november 2025. kuid jättis hiljem siiski avatuks võimaluse seda kaaluda.Karis: kui välispoliitika on käremeelne, peab keegi tõmbama pidurit. ERR, 30. detsember 2025. Ekspertide hinnangul on valitsus hakanud temaga avalikult konfliktidesse astudes kujundama aga maastikku selleks, et teda mitte toetada ja tuua välja mõni teine kandidaat.Eksperdid: valitsus kujundab maastikku Karise mittetoetamiseks. ERR, 6. veebruar 2026.

2026. aasta jaanuaris otsustas koalitsiooninõukogu alustada konsultatsioone presidendikandidaadi leidmiseks.Koalitsiooninõukogu otsustas alustada kõnelusi presidendikandidaadi leidmiseks. ERR, 5. jaanuar 2026. Enda valmidusest kandideerida oli selleks ajaks teatanud Riigikogu esimehe nõunik Indrek Tarand,Indrek Tarand: olen valmis presidendiks kandideerima ja saaksin selle ametiga toime. LP, 22. detsember 2025. kes osales 2011. aasta presidendivalimistel Keskerakonna poolt üles seatud kandidaadina. Presidendiks kandideerimist ei välistanud ka Euroopa Parlamendi liige Urmas Paet,Urmas Paet: see lömitamine tuleb ära lõpetada. Kui Euroopa Liit tahab maailmas autoriteeti, peab ta reageerima. LP, 2. jaanuar 2026. kes kuulub Reformierakonda.

Keskerakonna fraktsiooni juhi Lauri Laatsi sõnul oleks nende koostöö koalitsiooniga võimalik juhul, kui koalitsioon toetaks Alar Karise jätkamist presidendina.Keskerakond eelistab Karise jätkamist presidendina. ERR, 4. veebruar 2026. Keskerakonna juhatus on süüdistanud valitsust Karise kritiseerimises sisepoliitilistel eesmärkidel, et takistada tema jätkamist presidendina teisel ametiajal.Keskerakonna juhatuse avaldus: Valitsus teeb president Alar Karise vastast kampaaniat Eesti julgeoleku ja rahvusvahelise maine arvelt. Kesknädal, 9. veebruar 2026. Keskerakond toetas Karise kandidatuuri ka 2021. aasta presidendivalimistel.

Politoloogid leiavad enamasti, et presidendi valimine Riigikogus on tänavu keeruline.Politoloogid: tänavused presidendivalimised toimuvad keerulisel ajal. ERR, 11. jaanuar 2026. Tarmo Jüristo hinnangul on aga võimalus selle juhtumiseks varasemast suurem, kuid selleks tuleb leida kompromisskandidaat.Jüristo: sel korral on võimalus president riigikogus valida suurem. ERR, 7. jaanuar 2026.

Postimehe poliitikatoimetus eelistaks näha kandidaadina kõige enam praegust õiguskantslerit Ülle Madiset.Postimehe poliitikatoimetus pakub: Kellest võiks saada järgmine president?. Postimees, 6. jaanuar 2026. Välisministeeriumi kantsler Jonatan Vseviov, keda meedias samuti presidendikandidaadiks on pakutud, ei ole presidendiks kandideerimist otsesõnu välistanud, vaid on rõhutanud, et ei soovi sel teemal spekuleerida.Vseviov: ei saa nii, et pool orkestrit mängib Mozartit ja teine pool Bachi. ERR, 11. veebruar 2026. Võimaliku kompromisskandidaadina on nähtud ka endist kaitsepolitsei peadirektorit Arnold Sinisalu.Laiapea: Eesti järgmiseks presidendiks sobiks Arnold Sinisalu?. Telegram, 20. veebruar 2026.

 Arvamusküsitlused 

 Küsitlusperiood Allikas Valim Alar Karis Indrek Tarand Urmas Paet Ülle Madise Jonatan Vseviov Arnold Sinisalu

 Viited 

 Välislingid 
Vabariigi Presidendi valimise seadus

Kategooria:2026. aasta Eestis
Kategooria:2026. aasta valimised
Kategooria:Eesti presidendivalimised