Rosaali Karjam

Rosaali Karjam (tuntud ka kui Kihnu Roosi või Ärmä Roosi; sündinud 3. mail 1935 Kihnus Jaagu (hiljem Mõnu) talus) on Kihnu käsitöömeister.

Rosaali on spetsialiseerunud laba- ning sõrmkinnaste ja sukkade kudumisele ning käiste ja tanude tikkimisele, samuti pargib ta nahka, teeb pastlaid ning koob vaipu. Tema teadmisi on avaldatud mitmes kihnu käsitöö teemalises raamatus. Rosaali proovis esimest korda kududa nelja- või viieaastaselt, kuid esimesed täissukad kudus ta üheksa-aastaselt. Kindakirju hakkas Rosaali juba lapsepõlves tädi eeskujul koguma. 

Rosaali Karjam on Pärnu Uue Kunsti Muuseumis Kihnu Jõulupuu ehk kihnlaste käsitöölaada raames läbi viinud mitmeid kudumise õpitubasid.

Peale kihnu käsitöö edendamise on Rosaalil olnud oluline roll Kihnu ja kihnlastega seotud kultuuri, folkloori ning uskumuste talletamisel. Ta on olnud informant paljudele Kihnut käsitlevatele folkloristidele, kellest üks on näiteks Ingrid Rüütel. 2013. aasta seisuga oli Rosaali saatnud Eesti Kirjandusmuuseumile ligi 300 lehekülje jagu kaastööd kihnu kultuuri ja uskumuste kohta. 

Eesti Rahva Muuseumi püsinäitusel "Kohtumised" näidatakse videoklippi, milles Rosaali Karjam räägib Kihnu riietumiskommetest.

Rosaali Karjam on 1993. aastast enda sünnikodu, Kihnus Linakülas asuva Mõnu käsitöötalu perenaine. Mõnu talust leiab kihnu käsitöö väljapanekuid, toimuvad folkloorikontserdid ning tutvustatakse kihnu kultuuri ja folkloori. Peale Rosaali tegutsevad Mõnu talus teisedki kihnlased, kes külalisi erinevatel Kihnu ja käsitööga seotud teemadel harivad.

 Nimest 
Rosaali kohta on kasutusel erinevaid nimevariante. Tema sünninimi oli Rosaali Laarents, pärast perekonnanime eestistamist 1939. aastal Rosaali Kodumaa. Abielludes võttis Rosaali mehe perekonnanime Karjam ning kannab seda tänini. Sünnidokumendis märgiti ta nimeks Rosalie, ent tema hüüdnimi on kihnupäraselt olnud Roosi. 43-aastaselt muutis ta oma nime ametlikult Rosaaliks. Kihnus on kombeks kutsuda inimesi nende talude järgi, sestap kasutatakse vahel Rosaali perekonnanime asemel sünnitalu nime Jaagu, mis hiljem nimetati ümber Mõnuks. Rosaali kolis pärast abiellumist mehe tallu, mis kannab nime Härma (kihnupäraselt Ärmä).

 Tunnustus 
Rosaali on 1994. ja 2013. aastal pälvinud presidendi rahvaluulepreemia. 2004. aastal sai ta Valgetähe IV klassi ordeni Kihnu kultuuri säilitamise eest. Kihnu vallalt pälvis Rosaali Karjam elutööpreemia 2008. aastal.

Nii käsitöömeistri 80. kui ka 90. juubeli puhul korraldati Kihnu muuseumis Rosaali auks näitus, kus eksponeeriti tema käsitööd. 90. juubeliks kinkis Kihnu Kultuuriruum Rosaalile kihnupärase tugitooli.

Rosaali Karjamist on filmi teinud Ingrid Rüütel ja Kristina Rajando.

 Teoseid 
2009. aastal ilmus Kihnu Kultuuri Instituudi kaudu raamat “Elumõnu”, milles kirjutab Rosaali kudumitest, tikanditest, õmblemisest ning kihnuga seotud kaitsemärkidest. Raamatusse on ta kogunud üle 300 kinda- ja 100 sukakirja ning oma esivanemate uskumusi. Kärt Summatavet avaldas 2010. aastal raamatu "Minu ajalugu. Kihnu Roosi käsitöökogu" ning 2017. aastal raamatu “Kihnu Roosi kindakirjad”, mis sisaldab põhjalikku ülevaadet kindakirjadest koos Rosaali kommentaaridega.

Rosaali teadmisi ja käsitööd kajastavad ka Kärt Summataveti "Loomise vägi" (2017), Astrid Lepiku "Taimedega värvitud lõngad" (2024) ja Reet Piiri "Suur kindaraamat" (2013).

 Isiklikku 
Rosaali Karjam on 45 aastat töötanud Kihnu ilmajaamas, kus tuli muuhulgas edastada ilmaandmeid Kihnus asunud sõjaväebaasile. Pensionile läks ta 1998. aastal. Enne täisealiseks saamist töötas ta kolhoosi põllul. Varasemas lapsepõlves müüs Rosaali kaluritele pähkleid ja ravimtaimi, et mehed need linnas suurema kasumiga maha müüksid. Maalapsena õppis ta tegema igasuguseid maatöid, muuhulgas toob naine näiteks välja rehepeksu, rukkilõikamise, linakasvatamise ja -leotamise.

Rosaali suguvõsa on Kihnus elanud aastasadu: tema sõnul olid nad Kihnus juba enne 1710. aasta katku. Rosaali ema Mari tegeles põllutöödega, isa Jakob oli kalur. Peres oli ka noorem vend (sündinud 1941), kes Kihnus tapeti. Rosaali Karjam abiellus 1958. aastal Mihkel Karjami ehk Härmä Mihkligä ning nad olid abielus 26 aastat. Mihkel uppus 11. septembril 1984. aastal koos kolme kaluriga. Paaril polnud lapsi ning Rosaali Karjam pole uuesti abiellunud. Mehe talu järgi kutsutakse teda Ärmä Roosiks, sünnitalu järgi aga Mõnu Roosiks.

Rosaali Karjam on lõpetanud Kihnu algkoolis 6 klassi.

2009. aasta seisuga kuulub Rosaali Kihnu Kultuuri Instituuti ning Kihnu Kultuuriruumi.

 Viited 

 Välislingid 
 Kihnu TV. Mõnu Roosi räägib, mis salajased märgid on tikitud ehk kirjutatud Kihnu käistele.
 Kihnu TV. Mõnu Roosi Kihnu sukad.

Kategooria:Kihnlased
Kategooria:Sündinud 1935
Kategooria:Eesti käsitöölised