Kasarmus ja õppeväljal

"Kasarmus ja õppeväljal: jutustusi Vabariigi kaitseväest" ("Kenttä ja kasarmi: Kertomuksia tasavallan armeijasta") 
on Pentti Haanpää novellikogu aastast 1928. 

Esmatrüki andis välja kirjastus Kansanvalta. Aastal 1989 andis Otava välja uustrüki (ISBN 951-1-10820-4). Eesti keelde tõlkis selle Aleksander Aspel, selle andis välja kirjastus Noor-Eesti 1929.

Novellide tegevustik toimub 1920ndate Soome sõjaväes, mida need kujutavad realistlikult ja küünilis-humoristlikult. Raamat tekitas omal ajal tohutut poleemikat, jagades inimesed selle pooldajateks ja vastasteks. Haanpää oli ajateenistuses aastatel 1925–1926 Sakkola vallas Kiviniemi kasarmus ning kirjutas oma kogemuste põhjal selle novellikogu.Haanpän tuotannosta, oppimateriaalit.internetix.fi.

Haanpää algne kirjastaja WSOY ei nõustunud käsikirja avaldama ilma kohendusteta. WSOY nõudis novelli "Sotilasjunassa" täielikku eemaldamist ning novelli "Vähän päiviä" keskmise osa väljajätmist. Kirjastaja pidas neid toorelt realistlikeks ja leidis, et   kunstilistel põhjustel ei saa neid kaitsta. Haanpää ei tahtnud teksti siluda ("pilt ei saa olla ilusam, kui  on modell"), ja uueks kirjastajaks leidis ta sotsiaaldemokraatliku Kansanvalta.Vesa Karonen. Pentti Haanpää oli nykyaikaisen sananvapauden esitaistelija, sananvapauteen.fi.

Haanpää oli skandaaliks valmistunud juba enne raamatu ilmumist. Kirjas Erkki Valale 4. märtsist 1928 ütleb ta, et ei karda hoope: "Las siis rusikas langeb: nõrk murdub ja tugev vihastab. Ja kui tuleb välja, et jõudu ei ole,  no eks  ma siis jään vait ja rooman kirjanduspõllult peitu."

Tollaseid isamaalisi ringkondi solvas raamatu sisu sügavalt ja Haanpää oli aastatel 1930–1935 "kirjastamiskeelu" all. Sel ajal lükkas mitu kirjastust tagasi muu hulgas ka Haanpää teose "Noitaympyrä" ("Nõiaring", kirjutatud 1931, ilmunud 1956).

Kriitika

Teose "Kasarmus ja õppeväljal" arvustused olid seinast seina.

1.11.1928 leidis Huugo Jalkanen ajalehes Iltalehti, et teos ilmutab küpset arusaamist ja eelarvamusteta jutustaja võimet käsitleda oma aja valulisi nähtusi.

Olavi Paavolainen arvustas raamatut ajakirja Tulenkantajat proovinumbris. Tema hinnang oli üsna karm: "Raamatu "Kasarmus ja õppeväljal" ei ole kirjutanud mitte kirjanik Pentti Haanpää, vaid sõdur Haanpää, Pentti, tsiviilametilt metsatöömees." Paavolainen leidis, et tegu ei ole kunstiteosega, vaid arvamusraamatuga. Tema arvates oli see raamat "kohmakas eksitus" ja "skandaal". Haanpää sõnavabaduse kohta ütles Paavolainen: "Kunstnikul on mõistagi oma vabadus, aga olgu öeldud, ainult suurel kunstnikul."Vesa Karonen. Pentti Haanpää oli nykyaikaisen sananvapauden esitaistelija, sananvapauteen.fi.

Ajalehe Helsingin Sanomat 20.6.1928 numbris pidas Lauri Viljanen seda raamatut autori vähemtähtsaks tööks ja rõhutas, et Haanpää arusaam sõjaväest on algeline ja ühekülgne. "See rutakus ja juhuslikkus, millega Haanpää nähtavasti on oma võimed uues ainevallas proovile pannud, ilmneb kõige selgemini raamatu kunstilises küljes. Psühholoogiline piiratus, mille all Haanpää naturalistlik mõttelaad seni kannatab, on niisuguses vahepealses töös talle rängalt kätte maksnud." Samalaadse hinnangu andis Rafael Koskimies ajalehes Uusi Suomi. Ei Viljanen ega Koskimies ei eitanud aga tolleaegse ajateenistuse ebakohti.Vesa Karonen. Pentti Haanpää oli nykyaikaisen sananvapauden esitaistelija, sananvapauteen.fi.

Kogumiku novellid
"Saksan jääkäri"
"Joulu kasarmissa"
"Maaseutugarnisonin päävartiossa"
"Talvinen sotaretki"
"Kostoa"
"Sotilaallisen komeasti"
"Sotavanhus"
"Sairautta"
"Herra luutnantti ja hänen lähettinsä"
"Kertomus jänis-vainajasta"
"Sotilasjunassa"
"Vähän päiviä"

Viited

Kirjandus
Anssi Sinnemäki. Sota Kentästä ja kasarmista, Helsinki: Paasilinna  2014, ISBN 978-952-299-035-8

Välislingid
 Olavi Paavolainen : Kirja josta puhutaan, Tulenkantajat, 30.11.1928, nr 0, lk 35, kansalliskirjasto.fi
 V. A. Koskenniemi : Pentti Haanpää sotilaselämämme kuvaajana, Uusi Aura, 17.10.1928, nr 285, lk 4, kansalliskirjasto.fi

Kategooria:Soome kirjandus