Julius Krohn

pisi
Julius Leopold Fredrik Krohn (19. aprill 1835 – 28. august 1888) oli soome rahvaluule- ja keeleteadlane. 

Ta oli 19. sajandi tuntumaid soomluse eest võitlejaid. Töötas ajakirjanikuna, tõlkis maailmakirjandust ja õpikuid ning kirjutas rahvavalgustuslikke tekste.

Teadustööna uuris ta "Kalevalat". 1885. aastal sai ta Helsingi Ülikooli soome keele ja kirjanduse erakorraliseks professoriks. 

Krohn suri 1888. aasta augustis uppumissurma, ta on maetud Helsingi Hietaniemi vanale luteri kalmistule.

Isiklikku
Julius Krohnil oli abielust Emma Krohniga (sünd. Nyberg) kolm last (Kaarle, Ilmari ja Helmi) ning abielust Maria Vilhelmina Krohniga (sünd. Lindroos) kaks last, Aino ja Aune. Kaarle Krohnist sai keeleteadlane ja rahvaluule uurija, kes kõige enam tegeles "Kalevala" värssidega. Ilmari Krohn õppis Leipzigi konservatooriumis klaveri- ja orelimängu ning kompositsiooni, sooritas filosoofiakandidaadi eksami Helsingi Ülikoolis ning sai muusikateooria ja ajaloo dotsendiks ja hiljem muusikateaduste professoriks. Helmi Krohn (Setälä), Aino Kallas ja Aune Krohn tegelesid kirjandusega. Helmi abiellus 1891. aastal keeleteadlase Eemil Nestor Setäläga. Aino abiellus 1900. aastal eesti rahvaluule- ja keeleteadlase Oskar Kallasega.

 Viited 

Kategooria:Soome folkloristid
Kategooria:Kirjandusteadlased
Kategooria:Sündinud 1835
Kategooria:Surnud 1888