Leo XIV välispoliitika

Paavst Leo XIV on avalikult kutsunud poliitikuid otsima solidaarsust, avaldanud muret konfliktide pärast ja kohtunud riigijuhtidega.

Vene-Ukraina sõja taunimine

Paavst kohtus 2025 kahel korral Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõiga. Ta kutsus 11. mail 2025  Ukrainas taastama rahu.  Ta meenutas 18. mail 2025 neid, kes kannatavad sõjas Ukrainas. Ta vestles 4. juunil 2025 Venemaa presidendi Vladimir Putiniga telefoni teel. Ta taunis 31. augustil 2025 ja 12. oktoobril 2025 sõda Ukrainas.  Paavst kutsus 23. detsembril 2025 konfliktide osapooli kogu maailmas pidama 24-tunnist vaherahu seoses jõulupühadega, kuid Venemaa lükkas paavsti ettepaneku tagasi. Paavst kutsus 25. detsembril 2025 Venemaad ja Ukrainat pidama dialoogi. Ta taunis 11. jaanuaril 2026 ja 25. jaanuaril 2026 Venemaa rünnakuid Ukraina energiataristu vastu.

Suhted Lähis-Idaga
Leo XIV tegi 2025 oma esimese välisvisiidi Türgisse ja Liibanoni. Ta kohtus 13. juunil 2025 Liibanoni presidendi Jūzīf ʻawniga. Paavst kutsus 11. mail 2025 taastama Gaza sektoris humanitaarabi andmise ja vabastama pantvangid.  Ta meenutas 18. mail 2025 ja järgnevatel nädalatel neid, kes kannatavad sõjas Gaza sektoris. Ta taunis 20. juulil 2025 Iisraeli rünnakut katoliku kirikule Gaza sektoris. Ta taunis 27. juulil 2025 vägivalda Süürias ja Gaza sektoris. Ta avaldas 21. septembril 2025 oma solidaarsust Gaza sektori elanikega. Ta tundis 5. oktoobril 2025 muret olukorra pärast Gaza sektoris. Ta taunis 11. jaanuaril 2026 ja 1. märtsil 2026 poliitilise olukorra pingestumist Iraanis.

Myanmari kodusõja taunimine
Ta kutsus 18. mail 2025 mitte unustama neid, kes kannatavad sõjas Myanmaris. Ta taunis 15. juunil 2025 Myanmari kodusõda ja kutsus 19. oktoobril 2025 kodusõja osapooli üles dialoogile.

Suhted Aafrikaga
Esimese Aafrika riigipeana kohtus paavstiga 28. juunil 2025 Ekvatoriaal-Guinea president Teodoro Obiang Nguema Mbasogo. Paavst taunis 15. juunil 2025 veresauna Nigeerias. ja tundis 29. juunil 2025 kaasa Kesk-Aafrika Vabariigis Banguis koolis hukkunute omastele. Ta avaldas 7. augustil 2025 kaastunnet Ghana kopteriõnnetuses hukkunute omastele. Ta taunis 24. augustil 2025 vägivalda Mosambiigis. Ta kutsus 1. oktoobril 2025 lõpetama vägivalda Madagaskaril. Ta tundis 2. novembril 2025 muret Sudaani ja Tansaania kodusõdades kannatanute pärast. Ta tundis 14. detsembril muret kodusõja pärast Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Ta taunis 18. jaanuaril 2026 vägivalda Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Burundis. Ta palvetas avalikult 8. veebruaril 2026 seoses rünnakutega Nigeerias terrorismiohvrite eest.

Avalikud reageeringud muudele rahvusvahelistele sündmustele
2025
Paavst meenutas 11. mail Teise maailmasõja lõppemist 80 aastat tagasi ja tervitas relvarahu sõlmimist India ja Pakistani vahel.  
Ta palvetas 25. mail avalikult Hiina katoliiklaste eest.
Ta palvetas 11. juunil Austria Grazi koolitulistamise ohvrite eest.
Ta tundis 22. juunil muret Iraani sisepoliitilise olukorra pärast.
Ta palvetas avalikult 4. juulil Rooma gaasiplahvatuses kannatanute eest.
Ta taunis 27. juulil 2025. aasta Kambodža-Tai piirikonflikti. 
Ta meenutas 5. augustil ja 10. augustil Hiroshima ja Nagasaki tuumarünnakut rünnaku 80. aastapäeva puhul. 
Ta tervitas 10. augustil Armeenia-Aserbaidžaani rahulepet ja tundis muret olukorra pärast Haitil.
Ta avaldas 17. augustil kaastunnet Pakistani, Indiat ja Nepali tabanud üleujutustes kannatanute pärast. 
Ta tundis 27. augustil ja 31. augustil muret koolitulistamise pärast Minneapolises.
Ta mälestas 31. augustil Kanaari saarte lähistel hukkunud migrante. 
Ta mälestas 28. septembril Kagu-Aasiat tabanud taifuunis hukkunuid.
Ta avaldas 5. oktoobril kaastunnet Filipiinide maavärinas hukkunutele ja tundis muret terrorirünnaku pärast Manchesteris.
Ta palvetas 12. oktoobril avalikult Peruu elanike eest seoses uue presidendi ametisse asumisega. 
Ta mälestas 26. oktoobril Mehhikot tabanud üleujutustes hukkunuid.
Ta mälestas 9. novembril Filipiine tabanud taifuunis hukkunuid.
Ta meenutas 16. novembril kristlasi, kes kannatasid maailma erinevates piirkondades, nagu Bangladesh, Nigeeria, Mosambiik, Sudaan, Kongo Demokraatlik Vabariik ja Ukraina. Ta palvetas ka Peruu liiklusõnnetuses hukkunute eest.
Ta palvetas 7. detsembril Aasiat tabanud looduskatastroofides kannatanute eest.

2026

Ta palvetas 4. jaanuaril rahu eest Venezuelas ja mälestas Šveitsis, Crans-Montana suusakuurordis toimunud tulekahjus hukkunuid. Paavst pidas hukkunute mälestuseks 1. veebruaril vigiilia.
Ta taunis 1. veebruaril USA ja Kuuba suhete pingestumist ning avaldas avalikult kaastunnet Itaalias, Portugalis ja Mosambiigis üleujutustes kannatanutele.
Ta palvetas 8. veebruaril avalikult Portugali, Hispaaniat, Marokot ja Sitsiiliat tabanud üleujutustes kannatanute eest.
Ta avaldas 15. veebruaril kaastunnet Madagaskarit tabanud üleujutustes kannatanutele.
Ta tundis 1. märtsil muret Pakistani ja Afganistani vahelise sõja pärast. Ta avaldas kaastunnet üleujutustes kannatanutele Brasiilias.

Kohtumised riigipeade ja valitsusjuhtidega
(Lisatud mõned märkimisväärsed kohtumised)

 2025 

19. mai Ameerika Ühendriikide asepresident J. D. Vance.
19. mai Colombia president Gustavo Petro.
20. mai Austraalia peaminister Anthony Albanese.
6. juuni Itaalia president Sergio Mattarella.
7. juuni Argentina president Javier Milei.
13. juuni Liibanoni president Jūzīf ʻAwn.
28. juuni Ekvatoriaal-Guinea president Teodoro Obiang Nguema Mbasogo.
30. juuni São Tomé ja Príncipe president Carlos Vila Nova.
2. juuli Itaalia peaminister Giorgia Meloni.
3. juuli Poola president Andrzej Duda.
4. juuli Montenegro peaminister Milojko Spajić.
9. juuli Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi.
24. juuli Alžeeria president Abdelmadjid Tebboune.
22. august Seišellide president Wavel Ramkalawan.
30. august Zimbabwe president Emmerson Mnangagwa.
4. september Iisraeli president Yits'ẖak Hertzog.
5. september Poola president Karol Nawrocki.
12. september Moldova president Maia Sandu.
12. september Dominica peaminister Roosevelt Skerrit.
29. september Guinea-Bissau president Umaro Sissoco Embaló.
29. september Bahreini peaminister Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah.
6. oktoober  Leedu president Gitanas Nausėda.
13. oktoober Brasiilia president Luiz Inácio Lula da Silva.
14. oktoober Itaalia president Sergio Mattarella (Rooma).
20. oktoober Armeenia peaminister Nikol Pašinjan.
23. oktoober Suurbritannia kuningas Charles III.
25. oktoober Liibanoni peaminister Nawāf Salām.
27. oktoober Ungari peaminister Viktor Orbán.
30. oktoober Gaboni president Brice Oligui.
30. oktoober Fidži president Naiqama Lalabalavu.
31. oktoober Horvaatia president Zoran Milanović.
6. november Palestiina president Maḩmūd ‘Abbās.
8. november Lõuna-Aafrika Vabariigi president Cyril Ramaphosa.
27. november Türgi president Recep Tayyip Erdoğan.
30. november Liibanoni president Jūzīf ʻAwn.
4. detsember Mongoolia president Uhnaagijn Hürelsüh.
4. detsember Slovakkia president Peter Pellegrini.
5. detsember Horvaatia peaminister Zoran Milanović.
9. detsember Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi.

 2026 

17. jaanuar Monaco vürst Albert II.
19. jaanuar Tšehhi president Petr Pavel.
29. jaanuar Euroopa Parlamendi president Roberta Metsola.
2. veebruar Portugali president Marcelo Rebelo de Sousa.
5. veebruar Albaania peaminister Edi Rama.
21. veebruar Ungari president Tamás Sulyok.

 Viited 

Kategooria:Välispoliitika
Kategooria:Leo XIV