Suurnokk-hüüp

Suurnokk-hüüp (Botaurus pinnatus) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Suurnokk-hüüp on 65–76 cm pikk. Kaalub 584 g. Isaslind on suurem kui emaslind.

Ülapool on helepruun mustade triipude ja täppidega, alapool valge punakaspruunide triipudega. Kurgualune on valge. Isaslinnu saba on must, emaslinnul pruun. Nokk on helekollane. Jalad on kollakasrohelised. Varbad on pikad. Silmad on helekollased, pulmarüüs muutuvad oranžiks või punakaspruuniks.

B. p. caribaeus on heledam, tema alapool on peaaegu valge ja nokk on lühem.

Alamliigid ja levik
Liigil on kaks alamliiki:
B. p. caribaeus Dickerman, 1961 – Kagu-Mehhikos ja Belize'is
B. p. pinnatus (Wagler, 1829) – El Salvadorist ja Nicaraguast Põhja-Argentina ja Lõuna-Brasiiliani

Elavad soodes ja padurates. Toituvad ka riisipõldudel ja suhkrurooistandustes. Colombias on neid kohatud 2600 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad kaladest, konnadest, madudest, putukatest ja närilistest.

Tavaliselt toituvad öösel. Toitu otsides kõnnivad aeglaselt.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult. 35 cm laiune pilliroost pesa asub vee kohal.

Trinidadil pesitsevad juulist oktoobrini, Mehhikos maist juulini, Brasiilias veebruarist aprillini. Kurnas on 2–3 muna, mida haub emaslind.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased