Preeriavigle

Preeriavigle (Limosa fedoa) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Preeriavigle on 42–48 cm pikk. Isaslinnu tiiva pikkus on 221–228 mm, emaslinnul 212–235 mm. Isaslinnu nokk on 92–119 mm pikk, emaslinnul 88–118 mm. Isaslind kaalub keskmiselt 320 g, emaslind 420 g.

L. f. beringiae on veidi raskem kui põhialamliik, kuid tema nokk, tiib ja jookse on lühemad.

Sulestik on peamiselt helepruun tumedate triipudega. Välimised labahoosuled on mustad. Nokk on roosa, nokaots on must. Jalad on hallid. Silmad on pruunid.

Hundsulestik on triibulisem kui puhkesulestik.

Alamliigid ja levik
Liigil on kaks alamliiki:
L. f. beringiae Gibson ja Kessel, 1989 – Alaska poolsaarel. Talvitavad USA läänerannikul Washingtonist Californiani;
L. f. fedoa (Linnaeus, 1758) – Lõuna-Albertast Lääne-Minnesotani ja Kirde-Ontarios. Talvitavad Põhja-Ameerika läänerannikul Californiast Panamani, idarannikul Põhja-Carolinast Panamani.

Pesitsevad preeriates veekogude ääres, niisketel aasadel ja padurates. Talvel elavad peamiselt rannikul.

Toitumine
Pesitsusalal toituvad peamiselt putukatest. Talvel toituvad ka limustest, koorikloomadest, ussidest ja kaanidest.

Pesitsemine
Preeriavigled pesitsevad poolkoloniaalselt. Ühel ruutkilomeetril pesitseb kuni 27 paari. Preeriavigled on paigatruud.

Kurnas on neli muna mõõtmetega 57 × 40 mm. Muna kaalub 44,5 g. Haudevältus on 21–23 päeva. Emaslind haub päeval, isaslind öösel. Pojad saavad lennuvõimeliseks 3-nädalaselt.

Eluiga
Preeriavigled võivad elada 25-aastaseks.

Viited

Kategooria:Kurvitslased