EKP Viljandi Rajoonikomitee

pisi|Pärast hävituspataljonlaste süüdatud  Eesti Panga Viljandi osakonna hoone lihtsustatud kujul taastamist asus selles aastatel 1960–1980 parteikomitee

EKP Viljandi Rajoonikomitee (kuni 1950 EK(b)P Viljandimaa Komitee) oli aastatel 1940–1941 ja 1944–1990 Eestimaa Kommunistliku Partei kohalik komitee, Viljandi rajoonis (maakonnas) kõrgeim parteiorgan.

Aastatel 1944–1960 asus parteikomitee Viljandis EVE majas. 1960. aastal lõpetati sõjas põlenud neljakorruselise endise Eesti Panga Viljandi osakonna hoone taastamine lihtsustatud kujul ja võeti kasutusele administratiivhoonena. Sinna kolisid EKP Viljandi Rajoonikomitee, Viljandi Rajooni TSN Täitevkomitee ja ELKNÜ Viljandi Rajoonikomitee.  Parteikomitee jäi majja 1980. aastani, seejärel koliti uude parteimajja, mis valmis 1979. aastal.

Parteimaja
1979. aastal valminud uus parteimaja asus Nõukogude väljakul (praegusel Vabaduse platsil) 1941. aasta juunis purustatud Viljandimaa Vabadussamba asukohas. Toonase hävitustöö algatajateks ja põhiorganiseerijateks olid kommunistid Vladimir Laante, Elfriede Piip ja Mihkel Link.

2020. aastal parteimaja lammutati ja 2023. aastal taastati vabadussammas endises asukohas.

Ajalugu
pisi|left|Oskar Abori
Varsti pärast juunipööret 4. juulil 1940 legaliseeriti Eestis EKP ja Viljandis alustas tegevust partei maakonnakomitee eesotsas Oskar Aboriga. Viljandimaal oli kommunistide esimene dokumenteeritud koosolek 11. juulil, kui partei üldkoosolekule kogunes 113 kommunisti. Üldkoosolekul oli Oskar Aborit nimetatud Viljandimaa parteikomitee sekretäriks.
Oskar Abori, EKP liige 1938. aastast, saadeti 1938. aastal siseministri otsusega asumisele Viljandimaale, kus temast sai töölisliikumise tegelane. Kuigi EKP KK büroo kinnitas maakonnakomiteede sekretärid (sh Abori) ametisse alles 12. septembril 1940, saadeti juba 10. augustil (kaks kuud (!) enne seda kui ühendati EKP ametlikult ÜK(b)P-ga) Moskvasse Georgi Malenkovile andmeid EKP parteikomiteede sekretäridest (sh Abori kohta). Kummalisel kombel kinnitas EK(b)P Viljandimaa Komitee Oskar Abori komitee sekretäriks alles 22. novembril 1940.

EK(b)P Viljandimaa Komitee koosseis 1940. aastal
Augustis 1940, kui EKP KK organiseerimise-instrueerimise osakond soovis saada andmeid parteikomiteede isikkoosseisudest, siis EKP Viljandimaa Komitee saatis 21. augustil oma koosseisu nimestiku. Selle järgi oli komitees neli vastutavat töötajat. Oskar Abori oli komitee sekretär, Bruno Kulgma kaadrite osakonna juhataja, Hans Laos organiseerimise-instrueerimise osakonna juhataja ning Marie Limberg propaganda ja agitatsiooni osakonna instruktor. Peale selle oli komitees kaks tehnilist töötajat.

1940. aasta oktoobris oli Viljandimaa komitee koosseisus 3 liiget:
Oskar Abori, EK(b)P Viljandimaa Komitee I sekretär
Hans Laos, komitee organiseerimise-instrueerimise osakonna juhataja
August Hunt, Viljandi linnanõukogu esimees

1940. aasta sügiskuudel käis parteikomitees intensiivne uue kaadri värbamine. 5. novembril otsustas Viljandimaa parteikomitee palgata komitee aparaati arvestussektori juhatajaks Karl Kinksepa, erisektori juhatajaks ja sekretäri abiks Martin Reeseni ning propaganda ja agitatsiooni osakonna juhatajaks August Nurga.

Detsembris 1940 kinnitas EK(b)P Keskkomitee parteikomiteede koosseisud. Maakonnakomiteede koosseisu määrati 13 vastutavat ja 5 tehnilist töötajat.

Viljandimaa I parteikonverents (1941)
EK(b)P Viljandimaa I parteikonverents peeti 29.–30. jaanuaril 1941 Viljandis. Klubiruum, kus see toimus, oli ehitud loosungite, lillede ja lippudega. Töötas puhvet. Konverentsi tööst võttis osa 88 inimest (sh 37 eestlast). Kuna komitee I sekretär Oskar Abori pidas komitee aruandekõne eesti keeles, oli vaja tõlkida aruanne 40 eksemplaris vene keelde. Koostati tervitustelegrammid seltsimees Stalinile ja EK(b)P Keskkomiteele. 

Lisaks Aborile kuulusid 11-liikmelise konverentsi tööpresiidiumi koosseisu teiste seas komitee II sekretär Bruno Kulgma, NSV Liidu Ülemnõukogu rahvasaadikud Elfriede Piip ja Enn Plekksepp, polkovnik Grinjov, pataljonikomissar Vassili Prokofjev ja Eesti NSV RJRKi Viljandi maakonnaosakonna aseülem Ivan Kornjuhhin. Oma esindaja oli konverentsil EK(b)P Keskkomiteel (Paul Keerdo).

Konverentsil valiti ka aupresiidium eesotsas Stalini ja Molotoviga, tagaotsas Karl Särega. Mõlemad konverentsipäevad lõppesid õhtusöögiga, esimesel päeval järgnes õhtusöögile kontsert.

Konverentsi aruandest selgus, et maakonna tähtsamad ettevõtted on lina- ja tikuvabrik. Parteialgorganisatsioone on maakonnas 7, suurim neist on 26 liikmega Viljandi linna parteialgorganisatsioon. Maakonna täitevkomitees oli kõigest kaks kommunisti, valdade täitevkomiteedes kogu maakonna kohta kõigest 18 kommunisti. Parem oli olukord jõustruktuurides. Miilitsas oli 22 kommunisti.

Konverentsi resolutsioonis oli kirjas, et komitee tegevus tunnistati poliitiliselt õigeks ja praktiline töö rahuldavaks.

EK(b)P Viljandimaa Komitee koosseis (1941)
Selsamal parteikonverentsil valitud EK(b)P Viljandimaa komitee liikmed:
Oskar Abori, EK(b)P Viljandimaa Komitee I sekretär
August Müürsepp, EK(b)P Viljandimaa Komitee II sekretär
Elfriede Piip, Viljandi Maakonna TSN Täitevkomitee esimees
Hans Laos, komitee organiseerimise-instrueerimise osakonna juhataja
August Nurk, komitee propaganda ja agitatsiooni osakonna juhataja
Vassili Prokofjev, pataljonikomissar

Sakslaste sissetungi järel aitas Abori korraldada Viljandi hävituspataljoni organiseerimist. Sakslaste lähenedes taganes ta koos hävituspataljoniga Narva. 

Sõjajärgsed aastad
EK(b)P Keskkomitee esimene sekretär Nikolai Karotamm kinnitas 30. mail 1944 oma käskkirjaga Oskar Abori EK(b)P Viljandimaa Komitee I sekretäriks tagasiulatuvalt alates 15. maist 1944. Viljandimaal algas parteikomitee aktiivne tegevus septembri lõpus. Abori jõudis jõudis Viljandisse 24. septembril. Operatiivgrupp jõudis mõned päevad hiljem. Parteiaktiiv läks kohe valdadesse organiseerima valdade täitevkomiteid.

EK(b)P Viljandimaa Komitee büroo koosseis (alates 7. oktoobrist 1944)
Oskar Abori, I sekretär (kuni 5. märtsini 1945)
Peeter Orgel, II sekretär (detsembris sai kaadrite sekretäriks)
Juhan Mägi, NKVD osakonna juhataja
August Puusep, I sekretär (alates 14. märtsist 1945) 
Konstantin Mihhejev, II sekretär (alates 14. märtsist 1945)
Elfriede Piip, maakonna täitevkomitee esimees (alates 14. märtsist 1945) 

Märtsis 1945 Abori vallandati I sekretäri ametikohalt, sest ta ei sobinud sekretäriks oma poliitilise ettevalmistuse ja üldise intelligentsi poolest. Tal oli üksnes algharidus. Tema asemel sai Viljandimaa komitee I sekretäriks Venemaa eestlane August Puusep. Kui aasta hiljem otsiti asendust Puusepale, siis leiti tema asemele teine Venemaa eestlane Aleksander Ivanov-Jaanus 

Eestis maakonnakomiteedesse 1945. aastal lisandunud II sekretärid olid kõik venelased. Viljandimaa komitee II sekretäriks sai veebruaris 1945 Konstantin Mihhejev.

1946. aasta 1. jaanuari seisuga oli Viljandimaa komitee aparaadis 25 ametnikku. Ainsana oli täitmata I sekretäri ametikoht. 1945. aasta lõpul oli sekretäri kohustest vabastatud August Puusep. Alles 1946. aasta jaanuari keskel kinnitati komitee uueks I sekretäriks Aleksander Ivanov-Jaanus.

Parteikomitees oli madal haridustase. Üksnes Aleksander Jaanus (Ivanov) oli kõrgharidusega. Keskharidusega kommuniste oli aparaadis kaheksa ning ülejäänud olid algharidusega. Kõige lühem haridustee (3 klassi) oli kolmel töötajal (sh naisorganisaator Marie Limbergil).

1950. aastad
Märtsipleenumil (1950) olid tollaste ENSV juhtide suurimad kritiseerijad ja vastased mitmed maakonnakomitee sekretärid eeotsas Aleksander Jaanusega. Varsti pärast pleenumit edutati Jaanus keskkomitee sekretäriks. Uueks Viljandi maakonnakomitee I sekretäriks sai Jaanuse asemel Narvast pärit vene- ja eesti keelt valdav 29-aastane Vladimir Tšernõšev.

Septembris 1950 likvideeriti ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega Eesti NSV jaotus maakondadesse. Viljandi maakonna asemel moodustati 4 maarajooni, sealhulgas Viljandi rajoon.

EK(b)P Viljandi Rajoonikomitee büroo koosseis (oktoobris-novembris 1950)
Vladimir Tšernõšev, parteikomitee I sekretär
Porfiri Mitšurov, parteikomitee II sekretär
Marta Jonova, parteikomitee sekretär
Nikolai Voronin, Eesti NSV RJM rajooniosakonna ülem
Karl Naanuri, ajalehe Tee Kommunismile vastutav toimetaja
Georgi Purro, rajooni sõjakomissar

Esimese sekretäri ametipostilt Tšernõšev vallandati EK(b)P KK büroo otsusega 25. aprillil 1951 poliitilistel põhjustel, sest ta oli kuulunud kooliajal Noorte Meeste Kristlikusse Ühingusse ja skautide organisatsiooni. Uueks esimeseks sekretäriks sai umbvenelane Porfiri Mitšurov. Esimese sekretäri ainevald oli põllumajanduse parteiline juhtimine. Eriti tähtis oli piimatootmine. Teine sekretär oli tavaliselt venelane ja tegeles tööstusega.

1960.–1980. aastad
Pärast 1962. aasta NLKP KK märtsipleenumit korraldati rajooni- ja linnakomiteed ümber tootmisprintsiibi alusel. Tööstusliku tootmisega tegelevate ettevõtete parteialgorganisatsioonid koondati viies maarajoonis (sh Viljandi rajoonis) selleks otstarbeks loodud tööstuslike juhtimise parteikomiteede alla. Põllumajandusliku tootmise komiteede alluvusse jäid kolhooside ja sovhooside, põllumajandussaadusi töötlevate ning elanikkonda teenindavate asutuste parteialgorganisatsioonid.

EKP Viljandi Rajoonikomitee reorganiseerimisel loodi kaks parteikomiteed:
EKP Viljandi Tööstusliku Tootmise Komitee (I sekretär Oskar Ruustalu)
EKP Viljandi Kolhoosi-Sovhoositootmise Valitsuse Komitee (I sekretär Harri Raag)

Kogu eksperiment lõpetati EKP Keskkomitee 5. pleenumi otsusega 4. detsembril 1964, mil kohalikud kolhoosi-sovhoosi tootmisvalitsused muudeti tagasi rajoonikomiteedeks.
pisi|181px|Jaak Allik
Järgneva veerandsaja aasta jooksul mingeid olulisi muudatusi Viljandi rajooni parteikomitee struktuuris ei toimunud.

Aastatel 1970–1978 oli Viljandi rajooni parteijuht Valter Udam, Agrotööstuskoondise ehk nn Viljandi eksperimendi looja. 1978. aastal suunati ta Viljandi kogemust Pärnu rajoonis edasi arendama.

Aastatel 1988–1990 oli Viljandi rajooni parteikomitee esimene sekretär Jaak Allik, kes 1991. aastal astus EKP-st välja ja töötas 1990. aastatel Eesti Vabariigis kultuuriministrina.

1990–1991
1. jaanuaril 1990 moodustati senise Viljandi rajooni piires Viljandi maakond. 1990. aasta mais nimetati EKP Viljandi Rajoonikomitee EKP Viljandi Maakonnakomiteeks.

EKP 21. kongressi ajaks 1991. aasta jaanuaris oli EKP kaotanud igasuguse tähtsuse Eesti ühiskonnas.  

12. märtsil 1991 teatas Sakala, et 9. märtsil toimunud EKP Viljandi maakonna organisatsiooni aruande- ja valimiskoosolekul valiti maakonnakomitee esimeseks sekretäriks Viljandi 1. Keskkooli keemiaõpetaja Jaan Usin. Maakonnakomitee teiseks sekretäriks valiti Tõnu Tamm, endine parteijuht Jaak Allik valiti komitee liikmeks.

Koosolekul tõdeti, et EKP jääb veel pikaks ajaks maakonna kõige arvukamaks erakonnaks. Eestis vastandusid tollel ajal EKP ja NLKP. Viljandi maakonnas oli EKP-s 221 ja NLKP-s 387 liiget. Osa endisi parteilasi ei määratlenud oma kuuluvust ega maksnud liikmemaksu ei ühele ega teisele parteile.

Esimesed sekretärid
EK(b)P Viljandimaa Komitee esimesed sekretärid
1940–1941 Oskar Abori 
1944–1945 Oskar Abori 
1945–1946 August Puusep
1946–1950 Aleksander Jaanus 
1950–1950 Vladimir Tšernõšev (aprillist septembrini)

EKP Viljandi Rajoonikomitee esimesed sekretärid
1950–1951 Vladimir Tšernõšev
1951–1960 Porfiri Mitšurov
1961–1962 Harri Raag
1962–1965 Oskar Ruustalu (EKP Viljandi Rajoonikomitee tööstusvaldkonna I sekretär)
1962–1965 Harri Raag (EKP Viljandi Rajoonikomitee põllumajandusvaldkonna I sekretär)
1965–1969 Harri Raag
1969–1970 August Pedajas
1970–1978 Valter Udam
1978–1986 Rein Elvak
1986–1988 Elmu Peek
1988–1990 Jaak Allik
1990–1991 Tõnu Tamm (maakonnakomitee sekretär)
1991 Jaan Usin (maakonnakomitee I sekretär)

EKP Keskkomitee liikmeid Viljandist
Viljandi rajooni (maakonna) partei- ja täitevvõimu juhte, kes on kuulunud EKP Keskkomitee liikmeskonda (sulgudes parteikongressil valimise aasta):
Aleksander Jaanus, EK(b)P Viljandimaa Komitee I sekretär (1948)
Marta Jonova, EK(b)P Viljandi Rajoonikomitee II sekretär (1951)
Porfiri Mitšurov, EKP Viljandi Rajoonikomitee I sekretär (1958)
Harri Raag, EKP Viljandi Rajoonikomitee I sekretär (1961)
Valter Udam, EKP Viljandi Rajoonikomitee I sekretär (1971)
Rein Elvak, EKP Viljandi Rajoonikomitee I sekretär (1981,1986)
Uno Veeperv, Viljandi Rajooni RSN Täitevkomitee esimees (1981)
Jaak Allik, EKP Viljandi Rajoonikomitee I sekretär (1990)

Vaata ka
Viljandi Rajooni RSN Täitevkomitee
Viljandi Maakonna TSN Täitevkomitee
Viljandi Linna RSN Täitevkomitee

Viited

Välislingid
Viljandi uus parteimaja. Foto (1983). ajapaik.ee

Kategooria:Eestimaa Kommunistlik Partei
Kategooria:Viljandi maakonna ajalugu