Victimæ paschali laudes

"Victimæ paschali laudes" on sekvents, mida ülestõusmispüha missal kasutavad katoliku, anglikaani ja luterlikud kirikud. Üldiselt peetkase selle autoriks 11. sajandil elanud luuletajat ja kroonikut Burgundia Wipot, kes oli Saksa-Rooma keisri Konrad II kaplan. Samas on seda omistatud ka Šveitsis tegutsenud benediktimunk Notker Balbulusele, 11. sajandi Frankide kuningale Robert II Pühale ja 12. sajandi Prantsuse hümnograaf Saint Victori Adamile.

See on üks neljast sekventsist, mis jäeti Trento kirikukogu järel (1545–1563) Tridenti missa pühitsemiseks kasutavast, Pius V eestvõtmisel loodud, 1570. aasta Rooma missaalist (Missale Romanum) kaotamata. Teised kolm olid nelipüha sekvents "Veni Sancte Spiritus", Kristuse ihu püha sekvents "Lauda Sion Salvatorem" ja leinamissaks tarvitatav "Dies irae". Enne kirikukogult tulnud ärakeelamiskäsku tarvitati sekventse paljude pühakupäevade tähistamiseks ning ka ülestõusmispühale oli pühendatud ligemale 16 eri sekventsi. 1570. aasta missaalis eemaldati tekstist ka juute halvustav eelviimane värsilõik ("Credendum est magis [...]"), lisati lõppu vormel "Amen. Alleluia" ja asendati "præcedet suos" vormiga "vos". "Victimæ" on ka väheseid sekventse, mida tänapäeval liturgias tarvitatakse.

Sekventsi teksti on muusikale seadnud paljud renessansi ja baroki heliloojad, teiste hulgas nt Antoine Busnois, Jousquin des Prez, Orlando di Lasso, Adrian Willaert, Hans Buchner, Giovanni Pierluigi da Palestrina, William Byrd, Lorenzo Perosi ja Fernando de las Infantas. Selle alusel on loodud ka luteri koraalid "Christ ist erstanden" ja Martin Lutheri "Christ lag in Todesbanden".

 Sõnad 
pisi|"Victimae Paschali Laudes"; esitatuna sopranis.
 Victimæ paschali laudes immolent Christiani.

 Agnus redemit oves:
 Christus innocens Patri
 reconciliavit peccatores.

 Mors et vita duello conflixere mirando:
 dux vitæ mortuus,
 regnat vivus.

 Dic nobis Maria, quid vidisti in via?
 Sepulcrum Christi viventis,
 et gloriam vidi resurgentis

 Angelicos testes, sudarium, et vestes.
 Surrexit Christus spes mea:
 præcedet suos [vos] in Galilæam.

 [Credendum est magis soli Mariæ veraci
 Quam Judæorum Turbæ fallaci.]

 Scimus Christum surrexisse a mortuis vere:
 tu nobis, victor Rex, miserere. [Amen.] [Alleluia.] 

 Vaata ka 
 "Stabat Mater", 18. sajandil Benedictus XIII heakskiidu saanud sekvents

Kategooria:Kristlik muusika