Ida-ööhaigur

Ida-ööhaigur (Gorsachius melanolophus) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Ida-ööhaigur on 49 cm pikk. Kaalub 417–450 g.

Selg ja tiivad on pruunid mustade triipudega. Hoosuled on mustad, suleotsad on valged. Küljed ja sabaalune on pruuni-valgekirjud. Alapool on tumepruun mustade täppidega. Kiird, kukal ja saba on mustad. Kael on punakaspruun. Kurgualune on valge mustade triipudega. Valjasriba ja silmaümbrus on rohelised, pulmarüüs sinised. Nokk on jäme ja allapoole kõver. Ülanokk on tumepruun, alanokk roheline. Silmad on kollased. Jalad on oliivikarva.

Noorlinnu ülapool on hall või pruun heledate täppide ja triipudega. Kiird on musta-valgekirju. Nokk on helepruun. Alapool on valge pruunide täppide ja triipudega.

Levik
Ida-ööhaigrud pesitsevad Indias, Lõuna-Hiinas, Indohiinas, Filipiinidel ja Lõuna-Jaapanis. Talvitavad Sri Lankal, Malaka poolsaarel ja Suurtel Sunda saartel.

Elavad metsades, soodes ja padurates, vahel toituvad riisipõldudel. Rändel võib neid kohata ka roostikes. Tavaliselt elavad madalikel, kuid Indias on neid kohatud ka 2300 m kõrgusel merepinnast.

Toitumeine
Toituvad limustest, putukatest, konnadest, sisalikest, kaladest, koorikloomadest ja ämblikulaadsetest.

Ida-ööhaigrud toituvad nii päeval kui öösel. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt. Toituvad üksi.

Pesitsemine
Võivad pesitseda nii üksikult kui ka kolooniates. Pesa on tehtud okstest ning vooderdatud lehtede ja rohuga. Vanalinnud ehitavad pesa koos ja neil kulub selleks üheksa päeva. Tavaliselt asub pesa 5–10 m kõrgusel puu otsas. Vahel pesitsevad roostikus.

Edela-Indias pesitsevad maist augustini, Kirde-Indias maist juunini. Kurnas on 3–4 rohekasvalget muna mõõtmetega 46 × 37 mm. Haudevältus on 32–34 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 43-päevaselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased