Pisi-lootoselind

Pisi-lootoselind (Microparra capensis) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Pisi-lootoselind on 16 cm pikk. Tiib on 85–100 mm pikk, nokk 14–18 mm, jookse 31–37 mm, saba 29–36 mm. Kaalub 41 g.

Kiird, kukal ja silmatriip on pruunid. Laup, valjasriba ja kaela küljed on kuldsed. Selg, küljed ja pealtiiva kattesuled on pruunid. Hoosuled on tumepruunid, küünrahoosulgede otsad on valged. Tiiva alumine külg on must. Kurgualune, rind ja kõht on valged. Silmad on pruunid. Nokk ja jalad on oliivikarva.

Emaslind on isasest veidi suurem ja tema kiird on tuhmimat tooni kui isaslinnul.

Noorlinnu kiird on must ja kukal on kuldne.

Udusulis poja ülapool on pruun mustade ja beežide triipudega. Alapool on valge. Jalad on kollakad.

Pisi-lootoselind sarnaneb välimuselt noore suur-lootoselinnuga, kuid pisi-lootoselinnu hoosulgede otsad on valged.

Levik
Pisi-lootoselinnu levila ulatub Malist Etioopiani, lõunas Lõuna-Aafrika vabariigini.

Elavad soodes ning laguunide, järvede ja ojade ääres, kus kasvavad vesiroosid ja teised ujuvate lehtedega taimed.

Toitumine
Pisi-lootoselinnud toituvad putukatest ja veetaimede seemnetest.

Toitu otsides kõnnivad veetaimedel või ujuvad nagu veetallajad.

Pesitsemine
Taimedest ehitatud pesa ujub vee peal. Pesa ehitavad mõlemad vanalinnud.

Keenias pesitsevad mais, Sambias veebruarist märtsini, Lõuna-Aafrika Vabariigis novembris. Kurnas on 2–4 muna mõõtmetega 24 × 18 mm. Muna kaalub 4,5 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 22–24 päeva. Vanalinnud hoolitsevad poegade eest umbes kaks kuud.

Viited

Välislingid

Kategooria:Lootoselindlased