Pealisornament

Pealisornament on hilisrenessansis ja manerismis peamiselt arhitektuuris ja tarbekunstis kasutusel olnud lame sümmeetrilise paigutusega pinnakaunistus, mis imiteeris neetidega kinnitatud metalldetaile. Ornamendi kõrgaeg jäi 1600. aastatesse ja see ilmus uuesti historitsismis aastail 1870–1890. 

 Ajaloost 
Pealisornament ilmus esmakordselt kasutusse Hollandis 16. sajandi lõpus ja levis mustriraamatute vahendusel Saksamaal, kus seda kasutati umbes 1620. aastateni. Ornament esineb sageli koos rullisornamendiga ja läheb selleks sujuvalt üle, näiteks kartuši servades. Ajalt osaliselt samaaegne kõhrornament, mis kasutas sujuvamaid vorme, võib samuti esinede sellega koos.Beschlagwerk. - Reallexikon der Deutschen kunstgeschichte

Näiteid pealisornamendi kasutusest leidub ka Eesti renessansiperioodi kiviraidkunstis. Kullatud pealis- ja rullisornament kaunistab Arent Passeri kujundatud Pontus De la Gardie ja Sofia Gyllenhielmi hauamonumendi otsaviilusid (1595), samuti on pealisornament Hans von Akeni kujundatud Olof Ryningi hauamonumendil (1594) Toomkiriku koori seinal ning Oleviste 3 seinas asuval raiddetailil, kunagisel aknasamba konsoolil (1647). Raekoja plats 11 majas asuvate 17. sajandi teisest poolest pärinevate maskaroonidega aknasammaste alumine kolmandik on kaetud pealisornamendiga.U. Treisalt. Tallinna raidkivikunsti eripäradest. Varauusaegsete aknasammaste inventeerimine. Bakalaureusetöö. Tallinn, 2019 Madal pealisornament ääristab Tallinna Mustpeade Vennaskonna hoone supraporti.

Samuti leiab pealisornamenti Eesti renessansskantslite dekooris, näiteks Jõelähtme kiriku kantslil, Kihelkonna kiriku kantslil, samuti mitmel Niguliste kirikus eksponeeritud epitaafil - Dietrich Mölleri epitaafil, Antonius von der Buschi epitaafil. Pealisornamendi motiiv piklike kullatud needpeade ja teemantkvaadrite ning Mauritiuse profiilpeaga keskel asetseval medaljonil kaunistab ka Mustpeade maja ukse lünetti.

Pealisornament oli sage motiiv renessansi köitekunstis, mille puhul on osutatud motiivi võimalikule idamaisele algupärale.L. Rebane. Kuld ja pruun, kuld ja purpur. Uusaegsest köitekunstist Kaspar Meuseri raamatuköite näitel. - Kunstiteaduslikke uurimusi, 19 1-2, lk 181-206

Pealisornamenti esineb väikesel rühmal renessanss-sõlgedel, mis arvatavasti on linnakäsitööliste tehtud, sealhulgas reljeefne pealisornament Eesti suurejoonelisimal renessanss-sõlel 1599. aastast, mida kaunistavad kullatud lõvipead ja puuviljakobarad. Teiste Eesti pealisornamendiga renessanss-sõlgede joonis on graveeritud.K. Kirme. Eesti sõled. Tallinn, 1986. lk 38–40

 Pildid 

 Viited 

 Välislingid 
 Beschlagwerk. - Reallexikon der Deutschen kunstgeschichte

Kategooria:Ornamendid