Kiiruisutamine olümpiamängudel

Kiiruisutamine olümpiamängudel
150px  80x80px1924–1928–1932–1936–1948–1952–1956–1960 1964-1968-1972–1976–1980–1984–1988–1992-1994 1998–2002-2006–2010–2014–2018-2022-2026
Kiiruisutamine taliolümpiamängudel on alates esimestest talimängudest 1924. aastal Chamonixs kuulund olümpiaprogrammi. Naised osalesid esimest korda 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys.

Chamonix’s toimunud 1924. aasta taliolümpiamängudel hõlmas kiiruisutamine viit võistlust. Selle aja kohta oli ebatavaline, et see ei sisaldanud ainult mitmevõistlust, vaid medaleid jagati ka individuaaldistantsidel: 500 m, 1500 m, 5000 m ja 10 000 m. 1928. aasta mängude eel loobuti mitmevõistlusest.

1932. aasta kiiruisutamise võistlused toimusid Põhja-Ameerika reeglite järgi, mis tähendab, et uisutajad võistlesid tavalise formaadi asemel kasutusele võetud ühisstartides (formaat sillutas teed lühiraja kiiruisutamise arengule). Samuti tekitas segadust ajamõõtmine, kus võitja aeg fikseeriti kella abil, kuid ülejäänud paremusjärjestus pandi paika vaatluse järgi. Nendel mängudel Lake Placidis, New Yorgis, osalesid olümpiamängudel ka esimesed naissoost kiiruisutajad näidisürituste sarjas, kusjuures kõik võidud saavutasid Põhja-Ameerika sportlased. Naiste võistlused pidid toimuma ka 1940. aasta taliolümpiamängudel, mis jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Pärast sõda võeti nad Rahvusvahelise Olümpiakomitee (ROK) otsusega uuesti tagasi 1960. aasta olümpiamängudel Squaw Valleys, mil naised uisutasid 500 m, 1000 m, 1500 m ja 3000 m.

Pärast sprindi maailmameistrivõistluste kasutuselevõttu 1970. aastate alguses lisati 1976. aastal Innsbrucki olümpiamängude kavva meeste 1000 m distants, samas kui naiste 5000 m, mille Rahvusvaheline Uisuliit (ISU) taastas 1981. aastal ametliku distantsina, tegi oma olümpiadebüüdi 1988. aastal Calgarys. Olümpiamängude kiiruisutamise programmis on meeskondlik jälitussõit, mis lisati 2006. aasta mängudele Torinos. Selle kaasamine oli tähelepanuväärne, kuna kaasamise ajal ei olnud seda enne olümpiamänge maailmameistrivõistlustel veel uisutatud. Siiski võisteldi maailmameistrivõistlustel vahetult enne olümpiat, mil Hollandi koondis võitis 2005. aasta Inzellis tiitli, kuid sellisel kujul tuli neil uisutada vaid korra ja olla kiireim, samas kui olümpiavormiks tuli kolm starti.

2010. aasta taliolümpiamängudel sai Haralds Silovsist esimene sportlane olümpiaajaloos, kes osales nii lühirajal (1500 m) kui ka pikal rajal (5000 m) kiiruisutamises ning esimene, kes võistles samal päeval kahel erineval alal.

Olümpiamängude kokkuvõte

MängudAasta AlasidParim riik1.19245 (1)2.19284 (1)3.19324 (1)4.19364 (2)5.19484 (3)6.19524 (4)7.19564 (1)8.19608 (2)9.19648 (3)10.19688 (1)11.19728 (2)12.19769 (4)13.19809 (2)MängudAasta AlasidParim riik14.19849 (1)15.198810 (2)16.199210 (1)17.199410 (5)18.199810 (3)19.200210 (4)20.200612 (3)21.201012 (1)22.201412 (5)23.201814  (6)24.202214 (7)25.2026 14

Edukamad sportlased

Naised

 Koht Sportlane Riik Alates Kuni Kuld Hõbe Pronks Kokku 1. Ireen Wüst  2006 2022 6 5 2 13 2. Lidija Skoblikova  1960 1964 6 – – 6 3. Claudia Pechstein  1992 2006 5 2 2 9 4. Bonnie Blair  1988 1994 5 – 1 65. Karin Enke  1980 1988 3 4 1 8 Gunda Niemann-Stirnemann  1992 1998 3 4 1 8 7. Martina Sáblíková  2010 2022 3 2 2 78. Anni Friesinger  1998 2010 3 – 2 5 Irene Schouten  2018 2022 3 – 2 510. Yvonne van Gennip  1988 1988 3 – – 3 Jorien ter Mors  2014 2018 3 – – 3 Marianne Timmer  1998 2006 3 – – 3

Mehed

 Koht Sportlane Riik Alates Kuni Kuld Hõbe Pronks Kokku 1. Clas Thunberg  1924 1928 5 1 1 7 2. Eric Heiden  1980 1980 5 – – 5 3. Sven Kramer  2006 2018 4 2 3 9 4. Ivar Ballangrud  1928 1936 4 2 1 75. Jevgeni Grišin  1956 1964 4 1 – 5 Johann Olav Koss  1992 1994 4 1 – 57. Tomas Gustafson  1984 1988 3 1 – 4 Ard Schenk  1968 1972 3 1 – 49. Hjalmar Andersen  1952 1952 3 – – 3 Kjeld Nuis  2018 2022 3 – – 3

Medalitabel

Allolev tabel näitab taliolümpiamängude kiiruisutamise medalite arvestust riikide lõikes aastatel 1924–2022. Paremusjärjestus saadakse kuldmedalite, seejärel hõbe- ja pronksmedalite jagamisel.

1.   48  44  41  1332.   30  22  19  713.   28  29  30  874.   24  17  19  605.   13  15  10  386.   10  16  16  427.   9  4  5  188.   8  22  9  299.   7  8  9  2410.   5  10  11  2611.   5  10  5  2012.   3  5  5  1313.   3  2  3  8 14. 24px Saksa FV  3  0  0  315.   2  3  4  916.   2  1  4  717.   1  2  3  6   1  2  3  619.   1  1  1  320. 24px Saksamaa ÜV  1  1  0  221. 23px VOK (ROC)  0  1  1  222.   0  1  0  1   0  1  0  124.   0  0  1  1 25px OSV  0  0  1  1 '  Kokku (25 riiki)   204   207   200   611 

Välislingid

Kiiruisutamise tulemused Sports Reference veebilehel

Kategooria:Kiiruisutamine
Kategooria:Kiiruisutamine olümpiamängudel