Austraalia väike-hõbehaigur

Austraalia väike-hõbehaigur (Ardea plumifera) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Austraalia väike-hõbehaigur loeti varem väike-hõbehaigru alamliigiks Ardea intermedia plumifera.

Välimus
Austraalia väike-hõbehaigur on 56–72 cm pikk. Tiibade siruulatus on 105–115 cm. Kaalub 400 g.

Sulestik on valge. Nokk on kollakasoranž või helepruun. Jala alaosa on tumepruun, ülaosa on helepruun, roheline, hall või kollane. Valjasriba on rohekaskollane või kollane. Silmad on kollased.

Pulmarüüs muutuvad nokk, jalad ja silmad punaseks ning valjasriba ereroheliseks.

Noorlinnud on täiskasvanutest veidi kollakamad. Udusulis pojad on valged. Nokk on koorudes kollane ja muutub pruuniks.

Levik
Levila ulatub Ida-Indoneesiast Uus-Guinea ja Austraaliani.

Elavad soodes, jõgede ja järvede ääres, lammidel ning mangroovides.

Toitumine
Toituvad peamiselt alla 10 cm pikkustest kaladest, kuid ka konnadest, putukatest, koorikloomadest ja sisalikest.

Toituvad päeval. Tavaliselt toituvad üksi, vahel 15–20-linnulistes parvedes. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt.

Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates, kus võib olla sadu pesi. Tihti pesitsevad koos teiste haigurlaste, iibislaste ja kormoranlastega. Emaslind ehitab pesa isase toodud okstest ja pilliroost. Nii emas- kui isaslind võivad varastada oksi teistest pesadest. Pesa läbimõõt on 60–80 cm ja sügavus 20–40 cm. Pesa asub tavaliselt 3–6, vahel ka 20 m kõrgusel. Võivad pesitseda puu otsas, võsas või roostikus.

Põhja-Austraalias pesitsevad detsembrist märtsini, Kagu-Austraalias oktoobrist jaanuarini. Kurnas on 3–4 helerohelist muna mõõtmetega 47–49 × 35–40 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 24–27 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 40 päeva vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased