Iraagi naftavarud

Iraagi naftavarud on Iraagi Vabariigi naftareservid, mis on 140 miljardi barreliga maailmas suuruselt neljandad. Ilmselt on riigis ka palju veel leidmata reserve. Iraagi naftarikkaimad linnad on Basra, Bagdad, Ramadi ja Al-Ba'aj.

Erinevad ametiasutused on Iraagi naftavarude suurust väga erinevalt hinnanud. Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeerium hindas 2003. aastal riigi naftavarude suuruseks 112 miljardit barrelit, 1995. aastal hindas Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus Iraagi varude suuruseks 78 miljardit barrelit. Iraagi sõjaeelne asenaftaminister ütles, et riigi naftavarud võivad olla isegi 300 miljardi barreli suurused. Täpseid andmeid on keeruline koguda, kuna aastakümnetepikkuse sõjategevuse käigus on paljud puurkaevud saanud viga või maha jäetud. Puurkaevude renoveerimine tagaks ilmselt ligipääsu veel suurematele varudele. Kui naftataristu oleks kaasaegne, võiks Iraagi naftavarud olla Lähis-Ida suurimad.

Iraagi naftataristu sattus kaasajastamise ja investeeringute vaesusesse pärast kahte sõda ning laastavaid sanktsioone. Maailmapank on hinnanud, et Iraagi naftasektor vajaks tootmismahtude säilitamiseks aastas lisaks 1 miljardi $ ulatuses investeeringuid. Olukorda muudab keeruliseks ka asjaolu, et naftavarud ei ole usulahkude vahel võrdselt jaotunud: suurem osa naftast on riigi lõunaosas šiiitide asualadel ning põhjaosas kurdide aladel, keskosa, kus elavad sunniidid, on naftavaene.

Aastal 2006 tootis Iraak päevas 2 miljonit barrelit naftat, enne võõrvägede sissetungi 2003. aastal oli päevane tootmismaht 2,6 miljonit barrelit. Senise tootmismahu juures jätkuks Iraagi naftast 158 aastaks. Pärast okupatsiooniperioodi lõppu tootmismahud kasvasid isegi Islamiriigi tegevusest hoolimata, märtsis 2016 toodeti päevas 4,55 miljonit barrelit. Kunagine rekordaasta oli 1979, kuid pärast 2016. aastat on oldud rekordi ületamisele lähedal.

Lepingud nafta kaevandamiseks
Aastal 2009 sõlmis Iraagi Naftaministeerium mõnede maardlate kasutamiseks rahvusvaheliste ettevõtetega lepinguid. Lepingud saanud ettevõtted hakkasid koos Iraagi riigiga naftat kaevandama, barreli pealt läks 1,4$ välismaale ning ülejäänu jäi Iraagile. Väljamakseid tehti lepingu järgi vaid pärast teatud tootmismahu saavutamist. Välisettevõtetele anti 2009. aastal kavandusload mh Majooni, Halfaya, Lääne-Qurna ja Rumaila maardlatel. Sadr Citys paikneva Ida-Bagdadi naftamaardla vastu rahvusvaheline huvi puudus. Naftaminister Hussain al-Shahristani ütles ajakirjandusele, et naftatootmise suurendamine aitab rahastada näiteks koolide, teede, lennujaamade, elamute ja haiglate ehitamist.

Vaata ka
 Iraagi sõda

Viited

Kategooria:Naftatööstus
Kategooria:Iraagi geograafia