Jaava leopard

Jaava leopard (Panthera pardus melas) on leopardi alamliik, kes on pärit Indoneesia Jaava saarelt. Alates 2021. aastast on Jaava leopard IUCN-i punases nimestikus ohustatud liik.

Alamliigi populatsiooni suurus on 188–571 isendit ja see on langevas trendis. Elupaigaks sobiliku ala kogupindala on 2268–3277 km2.

Morfoloogilistest uuringutest on selgunud, et Jaava leopard erineb teistest Aasia leopardide alamliikidest kolju mõõtmete poolest.

 Välimus 
Jaava leopardi on algul kirjeldatud kui musta pantrit, kellel on tumedad laigud ja hõbedased silmad. 

Jaava leopardidel on täpiline kasukas koos roosikujuliste laikudega või retsessiivne fenotüüp, mis põhjustab karvkatte musta värvuse.

 Toitumine ja eluviis 
Jaava leopardid toituvad peamiselt hirvedest, kääbuskantšilitest ja primaatidest, näiteks Jaava makaagist ja Trachypithecus cristatus'est. Mõnikord otsivad nad toitu lähedal asuvatest küladest. On teada, et nad võivad jahtida kodukoeri, kanu ja kitsi.

Gunung Halimuni rahvuspargis tehtud uuringust selgus, et leopardid on kõige aktiivsemad hommikuti kell 6–9 ja õhtuti kell 15–18.

 Elupaik ja levik 
Jaava leopardi peamine leviala on Indoneesias Jaava saarel. Lisaks elab ta mitmes Indoneesia rahvuspargis.

Jaava leopard elab merepinnast kuni 2540 m kõrgusel ning tema elupaikadeks on nii tihedad troopilised vihmametsad kui ka kuivad lehtmetsad.

Aastatel 2001–2004 tehti Gunung Halimuni rahvuspargis seireuuring 20 km² suurusel alal, kasutades kaameralõkse ja raadioseiret. Uuringualal tuvastati seitse leopardi ja kogu populatsiooni suuruseks hinnati 42–58 isendit. Täiskasvanud emase kodupiirkonna keskmine suurus oli 9,82 km².

 Evolutsioon 
Jaava leopard eraldus teistest Aasia leopardidest keskmises pleistotseenis, umbes 800 000 aastat tagasi. Arvatakse, et liik jõudis Jaavale Lõuna-Aasiast maismaasilla kaudu, mis möödus Sumatra ja Borneo saartest. Tänapäeval elavad nad hajutatult 22 metsafragmendis, sealhulgas mitmes rahvuspargis, nagu Gunung Halimun, Ujung Kulon ja Meru Betiri.

 Ohud ja kaitse 
Jaava leopardi ohustavad elupaikade ja saakloomade vähenemine ning salaküttimine, mis on tingitud inimeste arvu kasvust ja põllumajanduse laienemisest. Jaava on kaotanud üle 90% oma looduslikust taimestikust ning on üks maailma tihedamini asustatud saari. 

Metsad on säilinud vaid mägistes piirkondades üle 1400 m kõrgusel.

Kaitsemeetmed hõlmavad rahvusvahelist koostööd (nt Tierpark Berlini projekt Jaaval), kaamerapüüdeid populatsiooni jälgimiseks ja riikliku tegevuskava rakendamist (2016–2026). 2017. aastal tõestasid kaamerapildid leopardide tagasipöördumist Cikepuhi looduskaitsealale, kus neid peeti väljasurnuks.

 Mütoloogia ja tähtsus 
Kohalikud hõimud usuvad, et Jaava leopard kaitseb metsi, aidates säilitada puhta vee ja õhu. Bioloog Hariyo Wibisono rõhutab, et liigi säilitamine on ökosüsteemi tasakaalu säilitamiseks võtmetähtsusega.

 Viited