Pfalzi kuurvürstkonna valitsejate loend

Pfalzi kuurvürst (saksa keeles Kurfürst von der Pfalz) valitses Reini Pfalzi kuurvürstkonda Saksa kuningriigis ja Saksa-Rooma riigis aastatel 915–1803.

 Lotringi pfaltskrahvid, 915–1085 
Pfalz kasvas välja Lotringi pfaltskrahvkonnast, mis tekkis 10. sajandil.
 Wigerich, Bidgau krahv (u 915/916–922)
 Godfrey, Jülichgau krahv (u 940)

 Ezzonite dünastia 
11. sajandi jooksul domineeris pfaltskrahvkonnas Ezzonite dünastia, kes valitses mitut krahvkonda Reini mõlemal kaldal. Need territooriumid asusid peamiselt Kölni-Bonni ümbruses, kuid ulatusid ka lõunasse Moseli ja Nahe jõeni. Lõunapoolseim punkt oli Alzey lähedal.
 Hermann I, 945–994
 Ezzo, 994–1034
 Otto I, 1034–1045 (Švaabimaa hertsog 1045–47)
 Heinrich I, 1045–1061
 Hermann II, 1061–1085 (Anno II eestkoste all aastani 1064)

 Reini pfaltskrahvid, 1085–1356 
Umbes aastast 1085/86, pärast viimase Ezzonite dünastiast pärit pfaltskrahvi Hermann II surma kaotas Pfalz oma sõjalise tähtsuse Lotringis. Pfaltskrahvi territoriaalset võimu vähendati tema krahvkondadeni piki Reini, sellest ajast ka nimi Reini pfaltskrahvkond.
 Heinrich II von Laach, 1085–1095
 Siegfried von Ballenstedt, 1095–1113
 Gottfried von Calw, 1113–1129
 Wilhelm von Ballenstedt, 1129–1139
 Heinrich IV Jasomirgott, 1139–1142
 Hermann III von Stahleck, 1142–1155

 Hohenstaufeni dünastia 
Esimene pärilik Reini pfaltskrahv oli Konrad der Staufer, kes oli keiser Friedrich I Barbarossa noorem vend. Selle päriliku valdusega liidetud territooriumid algasid Hohenstaufenite valdustest Frangimaal ja Reinimaal (Hohenstaufenite muud harud said valdusi Švaabimaal, Franche-Comté ja nii edasi). Suur osa sellest oli nende keiserlikelt eelkäijatelt, Saali keisritelt, ja osa Konradi emapoolsetelt eelkäijatelt Saarbrückenist. See taust selgitab Ülem- ja Reini Pfalzi pärandi koosseisu järgnevatel sajanditel.
 Konrad der Staufer 1156–1195

 Welfi dünastia
Aastal 1195 läks Pfalz Staufeni krahvi pärija Agnese abielu kaudu Welfidele.
 Heinrich V Vanem, 1195–1213
 Heinrich VI Noorem, 1213–1214

 Wittelsbachi dünastia 
13. sajandi algul langes territoorium Welfi pärija Agnese abielu kaudu Wittelsbachi Baieri hertsogitele, kes olid ka Baieri pfaltskrahvid.
 Ludwig I, 1214–1227
 Otto II, 1227–1253
 Ludwig II Range (Ülem-Baieri hertsog), 1253–1294

Territooriumi hilisema jagamise käigus Ülem-Baieri hertsogi Ludwig II pärijate vahel aastal 1294 sai Wittelsbachide vanem haru valdusi nii Reini Pfalzis kui ka Baieri "Nordgau" (Baieri alad põhja pool Doonaud) territooriumidel tuumikuga ümber Ambergi linna. Kuna see regioon oli poliitiliselt ühendatud Reini Pfalziga, muutus nimi Ülem-Pfalz (saksa keeles Oberpfalz) 16. sajandi algusest üldiseks, võrreldes Alam-Pfalziga piki Reini.
 Rudolf I, 1294–1317
 Adolf, 1317–1327

Pavia lepinguga aastal 1329 andis Ludwig II poeg keiser Ludwig IV Pfalzi oma vennapoegadele Rudolfile ja Ruprechtile.
 Rudolf II, 1329–1353
 Ruprecht I, 1353–1356

 Pfalzi kuurvürstid, 1356–1777 
1356. aasta kuldbullaga tunnistati Pfalz üheks ilmalikuks kuurvürstkonnaks ja talle anti pärilik keisririigi ülemkammerhärra (saksa keeles Erztruchseß, ladina keeles Archidapifer) amet ning Frangimaa, Švaabimaa, Reinimaa ja Lõuna-Saksamaa riigivikaari (Reichsverweser) amet. Sellest ajast alates oli Reini pfaltskrahv üldiselt tuntud kui Pfalzi kuurvürst (saksa keeles Kurfürst von der Pfalz, ladina keeles Palatinus elector). Kuurvürsti amet oli juba varem eksisteerinud (näiteks valiti aastal 1257 kaks rivaalitsevat Saksa kuningat: Richard Cornwallist ja Alfonso X), kuigi on raske määrata selle ameti täpset algust.

Territooriumide jagamise tõttu perekonna eri harude vahel said 16. sajandi alguses Pfalzi Wittelsbachide nooremad liinid võimule Simmernis, Kaiserslauternis ja Zweibrückenis (Alam-Pfalzis) ning Neuburgis ja Sulzbachis (Ülem-Pfalzis). Pfalzi kuurvürst, kes nüüd asus Heidelbergis, võttis omaks luterluse 1530. aastatel ja kalvinismi 1550. aastatel.

 Esimene kuurvürstkond, 1356–1648 
 Wittelsbachide dünastia Pilt Nimi Algus Lõpp Märkused 80px Ruprecht I 10. jaanuar 1356 16. veebruar 1390 Ülalkirjeldatud Ruprecht I 80px Ruprecht II 16. veebruar 1390 6. jaanuar 1398 Ruprecht I vennapoeg, Adolfi poeg 80px Ruprecht III 6. jaanuar 1398 18. mai 1410 Ruprecht II poeg, valiti aastal 1400 Saksa kuningaks 80px Ludwig III 18. mai 1410 30. detsember 1436 Ruprecht III poeg80px Ludwig IV 30. detsember 1436 13. august 1449 Ludwig III poeg 80px Friedrich I 13. august 1449 12. detsember 1476 Ludwig IV vend 80px Philipp 12. detsember 1476 28. veebruar 1508 Ludwig IV poeg80px Ludwig V 28. veebruar 1508 16. märts 1544 Philippi poeg 80px Friedrich II 16. märts 1544 26. veebruar 1556 Ludwig V vend 80px Ottheinrich 26. veebruar 1556 12. veebruar 1559 Friedrich II vennapoeg, Ruprecht von Freisingi poeg Simmerni liin Pilt Nimi Algus Lõpp Märkused 80px Friedrich III 12. veebruar 1559 26. oktoober 1576 Kui perekonna vanem haru aastal 1559 välja suri, läks kuurvürstkond vankumatule kalvinistile Simmerni Friedrich III-le ja Pfalzist sai üks suuremaid kalvinismi keskusi Euroopas, toetades kalvinistlikke mässe nii Hollandis kui ka Prantsusmaal.80px Ludwig VI 26. oktoober 1576 22. oktoober 1583 Friedrich III poeg 80px Friedrich IV 22. oktoober 1583 19. september 1610 Ludwig VI poeg. Asutas aastal 1608 koos oma nõuandja Anhalti Christianiga protestantlike riikide evangeelse uniooni. 80px Friedrich V 19. september 1610 23. veebruar 1623 Friedrich IV poeg ning abielus James I tütre Elizabethiga. Aastal 1619 nõustus Friedrich V võtma Böömimaa seisustelt vastu Böömimaa trooni. Ta alistati varsti, aastal 1620 keiser Ferdinand II vägede poolt Valgemäe lahingus, ning Hispaania ja Baieri väed okupeerisid varsti Pfalzi enda. Kutsuti "Talvekuningaks", kuna tema valitsemine Böömimaal kestis vaid ühe talve. Aastal 1623 pandi Friedrich riigivande alla.Baieri dünastia, 1623–48 Pilt Nimi Algus Lõpp Märkused 80px Maximilian I 23. veebruar 1623 24. oktoober 1648 Friedrich V territooriumid ja tema seisund kuurvürstina anti üle Wittelsbachide kaugele sugulasele Baieri hertsog Maximilian I-le. Kuigi tehniliselt Pfalzi kuurvürst, oli ta tuntud kui Baieri kuurvürst. Aastast 1648 valitses ta vaid Baieris ja Ülem-Pfalzis, kuid säilitas kõik oma kuurvürsti tiitlid ja vanemluse Pfalzi kuurvürstkonnas.

 Teine kuurvürstkond, 1648–1777 
 Taastatud Simmerni liin Pilt Nimi Algus Lõpp Märkused 80px Karl I Ludwig 24. oktoober 1648 28. august 1680 Friedrich V poeg. Vestfaali rahuga aastal 1648 taastati Alam-Pfalzis troonile Friedrich V poeg Karl Ludwig ja talle anti uus kuurvürsti tiitel, milleks oli ka "Pfalzi kuurvürst", kuid vähem tähtis, kui teised kuurvürstid.80px Karl II 28. august 1680 26. mai 1685 Karl I Ludwigi poeg. Viimane Simmerni liinist. Neuburgi liin Pilt Nimi Algus Lõpp Märkused 80px Philipp Wilhelm 26. mai 1685 2. september 1690 Aastal 1685 suri Simmerni liin välja ja Pfalzi päris katoliiklasest Neuburgi pfaltskrahv Philipp Wilhelm (ka Jülichi ja Bergi hertsog). 80px Johann Wilhelm 2. september 1690 8. juuni 1716 Philipp Wilhelmi poeg 80px Karl III Philipp 8. juuni 1716 31. detsember 1742 Johann Wilhelmi vend. Viimane Neuburgi liinist. Viis Pfalzi pealinna aastal 1720 Heidelbergist Mannheimi. Sulzbachi liin Pilt Nimi Algus Lõpp Märkused 80px Karl IV Theodor 31. detsember 1742 16. veebruar 1799 Aastal 1742 päris Pfalzi Sulzbachi hertsog Karl Theodor. Karl Theodor päris ka Baieri kuurvürstkonna, kui selle valitsev liin aastal 1777 hääbus.

 Baieri kuurvürstid ja Reini pfaltskrahvid, 1777–1803 
 Sulzbachi liin Pilt Nimi Algus Lõpp Märkused Karl IV Theodor 30. detsember 1777 16. veebruar 1799 Pfalzi kuurvürsti tiitel ja võim liideti Baieri kuurvürstkonnaga, Karl Theodor ja tema pärijad säilitasid ainult ühe hääle ja Baieri kuurvürsti eelnevuse. Nad jätkasid tiitli "Reini pfaltskrahv" (saksa keeles Pfalzgraf bei Rhein, ladina keeles Comes Palatinus Rheni) kasutamist. Zweibrückeni liin Pilt Nimi Algus Lõpp Märkused 80px Maximilian II Joseph 16. veebruar 1799 27. april 1803 Karl Theodori pärija, Zweibrückeni (Prantsuse piiril) hertsog Maximilian Joseph kogus aastal 1799 kõik Wittelsbachide territooriumid ühtse valitsemise alla. Pfalz lammutati Prantsuse revolutsioonisõdades. Esiteks okupeeriti ja siis annekteeriti selle vasakkalda territooriumid Prantsusmaa poolt alates aastast 1795; seejärel võeti aastal 1803 selle paremkalda territooriumid Badeni markkrahvi poolt. Reini Pfalz, kui selgepiiriline territoorium, kadus. Aastal 1806 lõpetati Saksa-Rooma riik ning koos sellega kõik kuurvürstide õigused ja kogu vastutus.

Kategooria:Pfalzi kuurvürstkond