Jõgiaara

Jõgiaara (Ara severus) on papagoilaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Jõgiaara on 40–49 cm pikk. Tiiva pikkus on 232–253 mm, saba 200–244 mm. Kaalub 285–387 g.

Sulestik on peamiselt roheline. Otsaesine on pruun, pealagi sinakasroheline. Tiibade alapool, saba ja sabaalune on punased. Hoosuled ja sabaots on sinised. Sulistumata ala näo küljel on valge tumepruunide triipudega. Nokk ja jalad on mustad. Silmad on heleoranžid.

Levik
Jõgiaarad elavad Panamas, Colombias, Ecuadoris, Peruus, Boliivias, Brasiilias, Venezuelas, Guyanas, Surinames ja Prantsuse Guajaanas.

Elavad metsades, soodes, palmisaludes ja savannides kuni 1500 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Jõgiaarad toituvad hariliku paiskpuu, lateksipuu ja lõhnava sedreeli seemnetest, ingaoa ja amasoonase euterpepalmi seemnetest ja viljalihast, viigipuu ja erinevate palmide viljadest ning luulu- ja korallpuude õitest.

Pesitsemine
Colombias pesitsevad märtsist maini, Panamas veebruarist märtsini, Surinames septembrist detsembrini. Pesa asub puuõõnes, tavaliselt vee kohal. Võivad pesitseda ka kaljulõhes.

Kurnas on 2–3 muna. Haudevältus on 28 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 70-päevaselt.

Eluiga
Jõgiaara võib elada 39-aastaseks.

Viited

Välislingid

Kategooria:Papagoilased