Tarna-väikehüüp

{{taksonitabel
| nimi = Tarna-väikehüüp
| värvus = linnud
| pilt = Ixobrychus involucris.jpg
| seisund = LC
| seisundi_süsteem = IUCN3.1
| seisundi_ref = 
| riik = Loomad Animalia
| hõimkond = Keelikloomad Chordata
| klass = Linnud Aves
| selts = Pelikanilised Pelecaniformes
| sugukond = Haigurlased Ardeidae
| perekond = Hüüp Botaurus
| liik = Tarna-väikehüüp
| binaarne = Botaurus involucris
| binaarse_autor = (Vieillot, 1823)
| sünonüümid = Ardea involucrisIxobrychus involucris
| levikukaart = Ixobrychus involucris map.svg}}Tarna-väikehüüp' (Botaurus involucris'') on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Tarna-väikehüüp on 28–33 cm pikk. Kaalub 73–104 g.

Sulestik on peamiselt helepruun. Pealael on must pikitriip. Mustad triibud on ka tiibade ülapoolel ja seljal. Alapoolel on valged triibud. Nokk on kollakaspruun, nokaots on tumedam, nokatüvik roosakas. Jalad on rohekaskollased. Silmad on kollased. Sarnaneb välimuselt ameerika väikehüübiga, kuid ameerika väikehüübi selg ja pealagi on üleni mustad ning tiival on hele laik.

Põhja pool elavad tarna-väikehüübid on lõunapoolsetest väiksemad. Leidub ka linde, kes nende kahe suuruse vahepealsed.

Udusulis poegade ülapool on helepruun, alapool hallikas.

Levik
Põhjapoolne levila ulatub Põhja-Colombiast Surinameni, lõunapoolne Lõuna-Boliiviast Kesk-Argentinani. Neid on kohatud ka Peruus, Ecuadoris ja Kirde-Brasiilias.

Elavad aladel, kus kasvavad tarnad ja kõrge rohi, roostikes, troopilistes padurates ning riisipõldudel. Argentinas pesitsevad kuni 3500 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad väikestest kaladest, koorikloomadest ja putukatest.

Toituvad üksi või paarides. Mõnikord toituvad ka öösel.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult. Pilliroost või loalistest ehitatud pesa asub 30–60 cm kõrgusel vee kohal.

Trinidadil pesitsevad juulist oktoobrini, Argentinas oktoobrist detsembrini. Kurnas on kolm rohekaskollast muna mõõtmetega 31–33 × 24–26 mm.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased