Jõulusõim

Jõulusõim on Uues testamendis vahendatud Kristuse sündimise loo kujutamine inimeste, inglite ja loomade skulptuuride kompositsiooniga, mille keskmes on vastsündinud Kristus sõimes. Jõulusõim seatakse kirikus või kiriku lähedal üles enamasti advendiajal ja seda täiendatakse skulptuuridega pühadetsükli jooksul.

Jõulusõim on katoliiklik traditsioonK. Raie. Jõulusõimede traditsioon ja jõulusõimed Tallinna vanalinnas. - Kolleegium, kuid uuemal ajal on jõulusõimesid seatud üles ka luteri kirikutes, sealhulgas Eestis.Tartu Maarja kirikus avati jõulusõim. - err.ee 

 Kirjeldus 
Kompositsiooni keskmes on Kristus vastsündinuna loomade sõime tehtud asemel. Sellest elemendist ongi pars pro toto põhimõttel tuletatud terve kolmemõõtmelise kompositsiooni nimetus. Sõime ääres on Maarja ja Joosep. Enamasti on nende ümber ja kohal  osaliselt avatud laudahoone või koobas (viimatinimetatu on seotud idakiriku traditsiooniga), kus Kristus pärimuse järgi sündis, ja sageli ümbritseb seda stseeni makett maastikust, mis peab kujutama Petlemma ümbrust selle sündmuse ajal. Maastik ja figuurid ei pruugi olla kujutatud ajalooliselt tõepäraste idamaiste tunnustega, vaid võivad kujutada kohalike kirikuskäijate kodumaad. Nii võib maastik sarnaneda Alpidele, Provence'ile või Itaaliale omase maastikuga. 

Jõulusõimes võivad olla üksnes Jeesus, Maarja ja Joosep lauta või koobast kujutavas taustas, inglid ja karjased vaid mõne üksiku kujuna lihtsamate sõimede puhul, kuid suuremad ja keerukamad jõulusõimed võivad kujutada paljusid stseene jõululoost alates advendist kuni kolmekuningapäevani, sageli on neis sõimedes lisaks piiblis mainitud peategelastele paigutatud ümbritsevasse maastikku arvukalt olmelisi kõrvaltegelasi, igast seisusest inimesi ja eri loomi piirkonna igapäevaelust.

Jõulude ajal võib jõulusõimi leida kirikutes, kogudusehoonetes, koolides, poodide vaateakendel. Jõulusõimede tegemine jõulukaunistusena kodudes on turismi kasvu tõttu muutunud tavalisemaks: paljud sõimed pärinevad katoliku traditsiooniga maadest nagu Itaalia, Hispaania või Ladina-Ameerika. Sõimekujusid müüakse komplektidena ja üksikult, nii et neid saab pikema aja jooksul koguda. Figuurid võivad olla valmistatud puidust, paberimassist, vatist, savist, kipsist, tekstiilist või paberist.

 Ajaloost 
On teada, et juba kõrg- ja hiliskeskajal kasutati skulptuurigruppe ja lavastusi pühakirja ilmestamiseks. Ühe arvamuse kohaselt algatas jõulusõime traditsiooni Assisi Franciscus, kes 1223. aastal taaslavastas jõulusõime stseeni inimtegelastega, et tuletada inimestele meelde jõulupühade usulist tähendust. Hiljem tekkis komme kasutada jõulusõimede kujundamisel nukkusid või kujukesi.A. Riistan. Jõulusõim. - Teekäija, 12/2009

Esimene tänapäevases tähenduses arvatakse olevat jõulustseeni figuuridest seade, mille jesuiidid 1562. aastal seadsid oma kirikusse Prahas. Eriti vastureformatsiooni ajal kasutasid ja arendasid jõulusõime jesuiitide, serviitide ja frantsisklaste ordud.

 Viited 

 Välislingid 
  A. Riistan. Jõulusõim. - Teekäija, 12/2009
 K. Raie. Jõulusõimede traditsioon ja jõulusõimed Tallinna vanalinnas. - Kolleegium

Kategooria:Jõulud
Kategooria:Uus testament