Riia praostkond

Riia praostkond  on Läti Evangeelse Luterliku Kiriku luteri kiriku  praostkond Lätis.
pisi|Riia toomkirik
pisi|Riia Jaani kirik
pisi|Riia Püha Peetri kirik
Riia praostkond kuulub LELK Riia peapiiskopkonda. Läti evangeelne-luterlik kirik jaguneb kolmeks piiskopkonnaks (Riia, Daugavpilsi, Liepāja) ja 15-ks praostkonnaks. Riia peapiiskopkonda kuuluvad ka Läti Cēsise, Ikšķile, Jurmala, Riia, Valmiera piiskopkond. Kokku on Lätis 15 praostkonda: Balvi, Bauska, Cēsise, Daugavpilsi, Grobiņa, Alūksne, Ikšķile, Jelgava, Jūrmala, Kandava, Kuldīga, Piltene, Riia, Sēlpilsi ja Valmiera praostkond.Piiskopkonna ja praostide ametikohad, www.lelb.lv

Riia praostkonda kuuluvad kirikud ja kogudused: Riia toomkirik, Riia Jaani kirik, Riia Vana Püha Gertrudi kirik, Riia Uus Püha Gertrudi kirik, Riia Jeesuse kirik, Torņakalnsi kirik, Mežaparksi kirik, Riia Kristuse kirik, Riia Risti kirik, Riia Pardaugava Püha Kolmainu kirik, Riia Kristuse Ülestõusmise kirik, Riia Martini kirik, Riia Pauli kirik, Riia Püha Peetri kirik, Riia Püha Vaimu kirik, Biķernieki Katariina kirik, Peeter-Pauli eesti kogudus, Riia misjon ja Riia Püha Markuse kogudus.
 Riia praostkonna praostid 
1635Arved von Schmidt, DIE PASTOREN OESELS SEIT DER REFORMATION, TARTU 1939, s. 14,  Petrus Jonæ Gutheim (Petrus Arvidi Guthemius) (1596–1644), Riia viitsesuperintendent, Riia Püha Jakobi kiriku pastorSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 96
1636–1653, Salomo Gubert (Salomon Gubertus) (surn. 1653), Riia praostkonna praost ja Suntaži pastorJüri Kuum, ESIMENE PÕLLUMAJANDUSE ÕPIK EESTIS, 1995, nr 2Inna Põltsam-Jürjo, Suhtumisest siugudesse Eesti kesk- ja varauusaja ajalooallikates. Keel ja Kirjandus, 2025, nr 4 68(4), lk 275-290Salomo Gubert, Stratagema Oeconomicum. Oder Ackerstudent, 1649
1653–1657, Bernhard Vincelius, Riia praostkonna praost ja Lēdurga pastor
1664–1677, Johann Raulin, Riia (maa)praostkonna praost ja Krimulda pastor 
Georg Burmeister,  (surn. 1680), Riia praostkonna praost ja Lēdurga pastor
1671–1693, Bartholomaeus Stübner (1634–1696), Riia praostkonna praost  ja  Krimulda pastor
1693–1694, Johann  Neuhausen (1645–1694), Riia praostkonna praost  ja Valmiera koguduse pastor 
1696–1702, Johann Nicolaus von Hartungen (1636–1702)Johann Nicolaus (von) Hartung/Hardung(en), geboren 17.02.1636 Rottmersleben, Prediger in Reval, 1660-1695 Pastor in Raug (Dorpat), 1672 Licentiat an der Univ. Rostock, seit 1696 Pastor und Propst in Wolmar (Valmiera). 15.08.1702 von Kosaken erschlagen. Fakultätsbücher 1419-1831, Universität Rostock Studierende, Riia praostkonna praostKarl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 15 ja Valmiera koguduse pastor 
1703–1717, Georg Gustav Buchholz, Riia (maa)praostkonna praost ja Krimulda pastor 
1717–1728, Johann Heinrich Hilde (1682–1727), Riia (maa)praostkonna praost ja Krimulda pastor
1728–1735, Christian Gotthold Neuhausen (1684–1735Erich Seuberlich, Notizen über Wendens Bürger bis zum Jahre 1773. Nach dem Kirchenbuch der Stadt Wenden in Liviand u. Pastor Heinrich Baumanns Manuskripten, Druck von Gebr. Vogt, Papiermühle S. A., s. 32), Riia praostkonna praost ja Valmiera koguduse pastor
1735–1736, Jakob Benjamin Fischer (1684–1744), Riia praostkonna praost ja Astijärve pastor
1736–1746, Friedrich Justin von Bruiningk (1707−1774), Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Valmiera koguduse pastor
1747–1776, Jacob Andrea, Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Lielvārde pastor
1776–1783, Otto Johann Merckly, Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Ropaži pastor
1783–1807, Peter Wilhelm von Piel (1748–1807), Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Ādaži pastor
1807–1816, Karl Emanuel Pegau  (1751–1816), Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja  Krimulda pastor
1816–1824, Theodor Schönberg (1756–1824), Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Lielvārde pastor
1824–1837, Christian Wilhelm von Brockhusen (1768−1842), Riia praostkonna praost ja Ikšķile-Salaspilsi pastor
1838–1857, Eduard Fehre (1800–1859), Riia praostkonna praost ja Jaunpilsi pastor
1858–1865, Theodor Johann Häussler (1815–1865), Riia praostkonna praost ja Aizkraukle pastor
1865–1880/1893 John (Johann) Friedrich Schilling (1816–1893), Riia praostkonna praost ja  Ādaži pastor
1881–1891, Emil Loppenowe, Riia praostkonna praost
...1898– , Ludwig Gottfried Zimmermann  (1852–1906), Riia praostkonna praost ja  Ādaži pastor

 Ajalugu 

Läti alade Rootsi riigikiriku luterlik Riia praostkond moodustati 1636. aastal, kui  loodi Liivimaal superintendent Hermann Samsoni eestvõttel kuus praostkonda: Eesti aladel Narva praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riias, Kokneses ja Cēsises. Riia praostkonda kuulusid Riia distrikt ehk kreisi Dole, Ikšķile, Salaspilsi, Ādaži, Nītaure, Mālpilsi, Allaži, Sigulda, Krimulda, Turaida, Liepupe, Daugavgrīva, Limbaži, Aloja, Straupe kihelkond ja Augstroze linnuselään.Carl Eduard Napiersky, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland (1843), seite 11 

Riias asus ka Riia Püha Maarja Magdaleena kirik, mis ehitati esmakordselt puidust rooma-katoliikliku kiriku kloostri kabelina 1260. aasta paiku Riia peapiiskop Albert II (1253-1273) valitsemisajal. Rootsi valitsusajal, aastatel 1621–1710, kui katoliiklus oli keelatud, klooster ja kirik seetõttu hävitati. Aastatel 1632–1639 kirik taastati ja muudeti Rootsi garnisoni luteri kirikuks. Põhjasõja ajal, 1710. aastal põles Riia piiramise ajal hoone maha ja Venemaa tsaar Peeter I käskis kiriku taastada ja andis selle õigeusklikele üle, nimetades selle ümber Peetri kirikuks.

1693. aastal eraldati Tartu praostkonnast Valga (Valka) Jaani kogudus ning liideti Riia maapraostkonnaga.Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Valga kogudus, e-kirik.eelk.ee, 6. aprill 2021
pisi|Riia kreis 1783. aasta kaardil
1740. aastast jagati Riia kubermangu Riia kreis 2 maakohtu ja praostkonna osaks (saksa k. Theil): 
1. osa: 1) Volmari; 2) Ādaži koos Carnikavaga; 3) Skulte ja Liepupe; 4) Krimulda; 5) Daugavgrīva; 6) Lēdurga-Turaida; 7) Sigulda; 8) Mālpils; 9) Ropaži ja Allaži-Vangaži; 10) Üksküla-Salaspilsi; 11) Lielvārde ja Lieljumprava 12) Suntaži kihelkond
2. osa: 1) Astijärve; 2) Ēvele; 3) Rubene; 4) Straupe; 5) Umurga; 6) Lemsalu ja St Catharina; 7) Salatsi; 8) Väike-Salatsi; 9) Aloja; 10) Dikļi; 11) Matīši ; 12) Ruhja; 13) Härgmäe; 14) Luke kihelkond ja ValgaKarl E. Napiersky,  "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 12-13 .

Volmari ja Valga kreisi moodustamise järel 1783. aastal, moodustati ka  Volmari praostkond ja  Valga praostkond.

Põhjasõja järel Venemaa keisririigiga liidetud Läti aladel, 1832. aasta Uue evangeelse luteri kiriku seadusega jaotati Põhja-Läti ja Lõuna-Eesti alade luteriusu kogudused Liivimaa konsistooriumiringkonda. Riia praostkonda kuulusid  Riia kreisis, kirikud ja kogudused: 
Jaunpilsi kogudus (saksa Jürgensburg),
Ikšķile kirik, Üksküla ja Salaspilsi kogudus (saksa Uexküll und Kirchholm, läti k. Ikšķile ja Salaspils),
Lielvārde kirik, Lielvārde ja Lieljumprava kogudused (Lennewarden und Groß Jungfernhof),
Lēdurga kirik ja Lēdurga-Turaida kogudus (saksa Loddiger und Treiden),
Aizkraukle kogudus, (saksa Ascheraden), 
Mālpilsi kirik ja Mālpilsi kogudus (saksa Lemburg),
Skulte kirik ja Skulte kihelkonna ja  Pēterupe kogudused (saksa St. Matthäi oder St. Peters-Kapelle),
Suntaži kirik ja Suntaži kogudus (saksa Sunzel),
Koknese ja Krape kogudused (saksa Kokenhusen und Kroppenhof),
Sigulda kirik ja Sigulda kogudus (saksa Segewolde),
Ādaži, Vesterotsi ja Carnikava kogudused (saksa Neuermühlen, Westerotten und Zarnikau),
Madliena ja Meņģele kogudused (saksa Sissegal und Altenwoga),
Daugavgrīva kirik ja Daugavgrīva kogudus (saksa Dünamünde),
Dole kirik, Dole-Ķekavau kogudus (saksa Dahlen),
Nītaure kogudus, (saksa Nitau),
Sloka kogudus (saksa Schlock),
Ropaži kirik, Ropaži ja Allaži kirik Allaži ning Vangaži kirik Vangaži kogudused (saksa Rodenpois und Allasch mit Wangasch, Ropaži ja Allazi ar Vangažiemi)
Krimulda kirik ja Krimulda kogudus (saksa Kremon, Cremon) 

 Galerii 

 Viited 

 Kirjandus 
Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 29
Dr. Napiersky's Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland fortgesetzt von August Wilhelm von Keussler (Keußler). Riga 1877, seite 6-13
Kategooria:Läti Evangeelne Luterlik Kirik
Kategooria:Riia
Kategooria:Luterlus Lätis
Kategooria:Liivimaa konsistoriaalringkond
Kategooria:17. sajand Lätis
Kategooria:Läti praostkonnad