Ameerika vihitaja

Ameerika vihitaja ehk ameerika jõgitilder (Actitis macularius) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Ameerika vihitaja on 18–20 cm pikk. Tiibade siruulatus on 37–40 cm. Tiiva pikkus on 99–113 mm, saba 44–53 mm. Kaalub 19–64 g.

Ülapool on pruun, alapool hele. Lühike ja sirge nokk on pruun. Jalad on rohekad või helekollased. Silmad on pruunid. Hundsulestikus on alapoolel tumedad täpid, nokk on roosakas või oranž musta otsaga ning jalad on roosakaspruunid. Ära tuntav lühikeste jalgade ja tagakeha üle-alla liigutamise järgi. Sarnaneb välimuselt vihitajaga, kuid ameerika vihitaja ülapool on hallikam, jalad on eredamat värvi ja saba on lühem.

Levik
Levila ulatub Alaskast Newfoundlandini, lõunas Lõuna-Californiani. Talvituvad USA lõunaosas, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas.

Eestis nähti ameerika vihitajat esimest korda 29. septembril 2020.

Pesitsevad järvede, ojade ja jõgede ääres ning padurates kuni 2000 m kõrgusel merepinnast. Talvel elavad ka liivarandades, laguunide ääres ja mangroovides.

Toitumine
Toituvad putukatest, ämblikest, rõngussidest, väikestest koorikloomadest, limustest ja väikestest kaladest. Tavaliselt toituvad üksi.

Pesitsemine
Taimedega vooderdatud pesa asub maapinnal. Ameerika vihitajad on väga paigatruud.

Emaslinnud munevad mai keskpaigast juunini. Kurnas on neli muna mõõtmetega 32 × 23 mm. Muna kaalub 9 g. Isaslind haub mune 19–24 päeva. Poegade eest hoolitseb peamiselt isaslind. Pojad saavad lennuvõimeliseks 18–21 päeva vanuselt.

Looduslikud vaenlased
Ameerika vihitaja mune söövad hiired, kärplased ja linnud.

Viited

Välislingid

Kategooria:Kurvitslased