Iguala plaan

Iguala plaan, tuntud ka kui kolme garantii plaan ("Plan Trigarante"), oli revolutsiooniline manifest, mis kuulutati välja 24. veebruaril 1821, Mehhiko iseseisvussõja lõppfaasis. Plaan sätestas, et Mehhikost peab saama konstitutsiooniline monarhia, mille ainsaks ametlikuks usuks on katoliiklus ning kus nii peninsulaarid (Hispaanias sündinud ja Mehhikos elavad isikud) kui ka Americanod (Mehhikos, st Ameerikas sündinud isikud) saavad võrdsed poliitilised ja sotsiaalsed õigused. Plaani nimi tuleneb Iguala linnast, mis asub tänapäeva Guerrero osariigis.

Plaani peamised autorid olid hilisem Mehhiko keiser Agustín de Iturbide ja mässujuht ning hilisem Mehhiko president Vicente Guerrero. Iturbide ja Guerrero vägedest moodustati Kolme Garantii Armee, et kaitsta Iguala plaani ideaale. 24. augustil 1821 allkirjastasid Iturbide ja Uus-Hispaania asevalitseja Juan O'Donojú Córdobas, Veracruzi osariigis, Córdoba lepingu, millega Mehhiko sai iseseisvuse.

See kompromissina loodud plaan tõi kaasa uusi ideid, kuid säilitas ka seniseid. Näiteks loodi uus armee, kuid säilitati kõigi meeste põhiseaduslik õigus hääletada, sõltumata sünnikohast, etnilisest päritolust või majanduslikust seisust. See õigus oli kehtestatud juba 1812. aasta põhiseaduses, mis oli Iguala plaani kehtestamise ajal veel jõus.

Viited

Kategooria:Mehhiko ajalugu
Kategooria:1821