Birutė küngas

Birutė küngas (leedu keeles Birutės kalnas) on kõrgendikuna jäänuk põhja-lõunasuunalisest liivaseljandikust, mis on kuhjunud tänasesse Leedu kuurortlinna Palangasse, asudes ligikaudselt 150 m kaugusel Läänemerest.

Ajalugu
Palanga mõisale kuuluvas botaanikaaias asuvat küngast kasutati koos põhjapoolsema Naglio künkaga tõenäoliselt muistse linnamäena, kuhu ristisõdijad oleks äärepealt rajanud oma tugipunktid ning kindluse.

Tuulise künka tipus asus varasematel sajandidel paganlik hiiepaik poolringikujulise puitsammastikuga, kust arvestati pööripäevi ja vaadeldi tähistaevast. Künka loodejalamile oli tekkinud väike küla.

Litoriinamere rannatasandikule tekkinud luide on arheoloogide sõnul aegade kestel siiski loodusjõudude poolt laastatud, kuid ka inimeste poolt rüüstatud, kaasajal katab seda aga männistik ja künkatippu viivad trepid.

Birutė paganlik kultus ja kristlikud kabelid

Poola kroonimaade kroonik Maciej Stryjkowski on täheldanud, et nii žemaidid kui kuralased nimetasid küngast kohalike seas pühaks peetud Birutė järgi, kes keeldus ega lasknud end ristida ning olevat pärast surma maetud sinnasamma künkale.

1506. aastal hakati künkale rajama katoliiklikku puitkabelit, millega sooviti kohalikke võõristada paganlikust kultusest. 1753. aastal asendati mädanenud paviljon uue puitkabeliga, mis transporditi kohale Šventoji sadamast. Vilniuse piiskopina lasi selle sajandilõpuks lammutada aadlik Ignotas Masalskis. 1869. aastal Palanga koguduse pastori juhistel hakati pühapaika ehitama uut protestantlikku telliskivikabelit, mille juurest on vahemaa südalinna 2,2 km. 1896. aastal loodi künka mõisapoolsele küljele tehislik koobas, milleks võeti eeskuju Lourdes' grotist.

Vaata ka
Palanga mõis

Kategooria:Palanga
Kategooria:Hiiemäed