2024. aasta turismivastased protestid Hispaanias

Alates 2024. aasta aprillist on Hispaanias protestitud liigse turismi vastu, eriti Baleaari ja Kanaari saartel ning Barcelonas ja Málagas. Need piirkonnad on turistide meelissihtkohad. Pärast koroonapandeemiat, mis piiras turistide võimalusi reisida, on Hispaania külastajate arv aasta-aastalt oluliselt kasvanud. Kohalikud omavalitsused ja elanikud usuvad, et ületurism on kohtade säilitamise asemel aidanud kaasa elanike elukvaliteedi langusele ja elukalliduse suurenemisele.

BBC teatas, et kuigi ületurism on enimkülastatud paikade elanikele juba mõnda aega muret teinud, siis "2024. aastal tundub, et midagi on muutunud. Paljude kohalike elanike viha on jõudmas uuele tasemele".

 Taust 
Barcelona on üks peamiseid linnu, mis on aastaid kannatanud suure turistide arvu all. 2018. ja 2019. aastal hakkasid tuure koguma pinged, mille põhjuseks oli nii ranna- kui ka kultuuriturism, mille tulemusel korraldati proteste ning tehti hoonete seintele turismivastast grafitit. Aastatel 2007–2019 vähenes mõnedes linnaosades elanike arv 45%, mis oli suuresti tingitud Airbnb tegevusest, sest investorid ostsid kortereid, mida pakkuda turistidele lühiajaliseks üürimiseks.

Pärast koroonapandeemia taandumist (pandeemia ajal olid karmid reisipiirangud) on paljudes populaarsetes turismisihtkohtades turism plahvatuslikult kasvanud ja külastajate arv on rekordiline.

2020. aasta aprillis tegi Barcelona arhitektuuriteoreetik Massimo Paolini ettepaneku linna korralduse radikaalseks muutmiseks ja avaldas petitsioonilaadse kirjatüki "Manifest linna ümberkorraldamiseks pärast COVID-19 pandeemiat", millele kirjutasid alla 160 akadeemikut ja 300 arhitekti. Manifest oli Hispaania turismimagnetiks muutmise suhtes radikaalselt kriitiline, tehes ettepaneku: "kõrvaldada kruiisilaevad", "säilitada lennujaama praegused mõõtmed", "stimuleerida turistide vähenemist" ja "kõrvaldada kõik investeeringud Barcelona kaubamärgi reklaamimiseks". 2021. aasta augustis sai Barcelonast esimene linn maailmas, mis keelustas eluruumide lühiajalise rentimise.

Saartel on pindala elamute ehitamiseks piiratud ning turistide arvu kasv ja sellega seotud kinnisvara rentimine turistidele kõrgendatud hindadega on põhjustanud eluasemekriisi. Aastal 2024 elas umbes 1000 majandusraskuse all kannatavat Mallorca elanikku oma sõidukites, nagu ka määramata arv Eivissa (Ibiza) elanikke. Baleaari saarte valitsus on alates 2023. aastast mässumeelne ja keeldus rakendamast Hispaania valitsuse kehtestatud üüri ülempiiri. 2024. aasta märtsis alustas Baleaaride valitsus karmide trahvide määramist turistidele antisotsiaalse käitumise eest, viies piirangud kooskõlla elanikele kehtivate seadustega, kuna turistide arv kasvas ja sellised vahejuhtumid suurenesid. 2023. aastal oli kolmandik Kanaari saarte elanikest vaesusohus.

Mõned 2024. aastal Barcelonas toimunud avalikud üritused, sealhulgas moeetendus Güelli pargis ja Ameerika Karika võõrustamine, suurendasid veelgi kohalike elanike pahameelt.

2024. aastal külastas 48 miljoni elanikuga Hispaaniat umbes 94 miljonit turisti ning nende pealt teeniti ligikaudu 126 miljardit eurot kasumit. Paljud turistid, kes Hispaaniat külastavad, leiavad, et nende patroon on külastatavates piirkondades kohalike töökohtade olemasolu peamine või ainus põhjus.

 Protestid 
2024. aasta aprillis algasid Kanaari saartel massiprotestid, kus elanikud nõudsid turismi ajutist piiramist, kuni kehtestatakse ületurismi negatiivsete mõjude vastu võitlemise õigusaktid. 20 000–50 000 inimest üle saarte osales koordineeritud protestidel ületurismi vastu, mis aktivistide väitel on kahjustanud elanikkonna heaolu ja saarte keskkonda. Proteste toetasid erinevad keskkonnaorganisatsioonid, sealhulgas Greenpeace ja Maailma Looduse Fond. Protestide pressiesindaja ütles, et turismi ja heaolu tasakaal on muutunud jätkusuutmatuks, eriti protestidele eelnenud aastatel. 11 protestijat alustasid näljastreiki Tenerifel asuvate suurte luksusmajutusasutuste arenduse pärast, mida nad samuti ebaseaduslikuks pidasid. Protestijad väitsid, et nad ei ole turismi, vaid jätkusuutmatu turismimudeli vastu.

26. mail 2024 toimus suur protest Mallorca saare pealinnas Palma de Mallorcas, millest võttis osa umbes 10 000 inimest. Sellele eelnenud väiksemad protestid toimusid 25. mail Mallorcas ning väiksematel Baleaari saartel Menorcas ja Ibizas. Baleaari saarte president Marga Prohens kritiseeris turismiga tegelevaid ettevõtteid turismimahu suurendamise püüdluste eest jätkusuutliku ja kvaliteetse turismi eesmärgi saavutamise asemel. Mallorca meeleavaldajad kutsusid valitsust üles takistama uutel elanikel kinnisvara ostmist ja uute turismiobjektide avamist. Menorcas kaebasid elanikud, et saare valitsus eirab igapäevaseid eluolulisi probleeme ja varjab neid isegi turistide eest ning Ibiza saare elanikud tundsid muret, et nende elukohta reklaamitakse kui suurepärast peopaika.

2024. aasta juulis toimus Barcelonas umbes 3000 inimesega meeleavaldus. Osad protestijad sulgesid hotellide väljapääsud teibiga ning piirasid restorane ja muid turismiteenuseid avalikel väljakutel ning mõned pritsisid turiste veepüstolitega. Hispaania turismiminister mõistis veepüstoli rünnakud hukka. Protestijate sõnul põhjustas suur külastajate arv kõikide kaupade hinnatõusu Barcelonas ja avaldas survet avalikele teenustele, mis tähendab, et turismist tulenevat rikkust ei ole jaotatud õiglaselt ja see suurendab sotsiaalset ebavõrdsust. Assemblea de Barris pel Decreixement Turístic avaldas 13 ettepanekut turismist loobumiseks, millest märgatav hulk ideid olid pärit Massimo Paolini 2020. aasta manifestist.

Teine suur protest toimus Palma de Mallorcas 21. juuli õhtul, mis langes kokku Inglismaa koolide suvevaheaegade algusega. Protestist pidi osa võtma üle 100 aktivistide rühmituse, kuid France 24 teatas, et osales 80 rühmitust ja kuni 50 000 protestijat. Protestijad nõudsid loodusvarade kaitset, saabuvate lendude ja kruiisilaevade dokkimise piiramist ning mitteresidentide majutuse reguleerimist, viidates kasvavatele elamiskuludele, turistide poolt ressursside, avaliku ruumi ja avalike teenuste ülekasutamisele ning kultuurilise identiteedi kadumisele suure turistide hulga tõttu, nagu näiteks väikeste kohalike poodide asendamine suurte rahvusvaheliste poekettidega.

 Tagajärjed 
Baleaaridel kiitis piirkondlik valitsus 2024. aasta mais heaks 700 elamuprojekti, sealhulgas avaliku maa kättesaadavaks tegemise elamuehituseks ja alandas kodude müügimaksu. Baleaaride turismiminister Jaume Bauzà ütles, et nad tahavad vähendada turismivastasust (turismifoobiat) ning, et ebaseaduslike turismi reklaamimise praktikate peatamine aitaks sotsiaalse ebavõrdsuse ja ületurismi probleemide lahendamisel palju kaasa.

Barcelonas on võetud poliitilisi meetmeid ületurismi negatiivsete mõjude vastu võitlemiseks. 2024. aasta juunis teatas Barcelona linnapea Jaume Collboni, et lõpetab lühiajaliste elamute üürimise Barcelonas 2028. aastaks – eesmärgiga vähendada üürileandjate negatiivset mõju eluasemeturule, kes üürivad turistidele mõeldud kinnisvara kõrgete hindadega – ning pärast juulis jätkunud proteste teatas Collboni plaanist tõsta turismimaksu kruiisilaevade külastajatele, kes peatuvad linnas vähem kui 12 tundi. Varem 2024. aastal oli Collboni tõstnud öist turismimaksu ja piiranud kruiisilaevade külastajate arvu.

 Vaata ka 
 Turism Hispaanias

 Viited 

Kategooria:Meeleavaldused
Kategooria:Hispaania
Kategooria:Turism