Kupongvõlakiri

Kupongvõlakiri on võlakiri, millel on fikseeritud intressimäär (kupongimäär) ja mida makstakse võlakirja omanikele kindlaksmääratud perioodi vältel. Intressimakseid võidakse teha kord kvartalis või poolaastas. Kupongvõlakiri on populaarne võlakirja vorm, mis tagab regulaarsed intressimaksed ja pakub investorile lihtsat viisi intressi kogumiseks.

 Kupongvõlakirja omadused 
Kupongvõlakirjale on iseloomulik selle anonüümsus. Omaniku nime ei registreerita ja intressimaksed saab see isik, kes omab sertifikaati ja esitab kupongi väljamakse tegemiseks.

 Nimiväärtus: summa, mis tuleb tasuda ühe võlakirja eest ja mille emitent maksab tagasi võlakirja kehtivusaja lõpus.
 Kupongimäär: fikseeritud intressimäär, mis väljendatakse protsendina võlakirja nimiväärtusest ja mida makstakse võlakirja omanikele regulaarselt.
 Kehtivusaeg: ajavahemik, mille jooksul võlakiri kehtib ja mille lõpus makstakse tagasi nimiväärtus.
Näide: investor ostab kupongvõlakirja nimiväärtusega 1000€, kupongimääraga 5%. Investor saab iga aasta 50€ intressi ja võlakirja kehtivusaja lõpus tagasi 1000€. 

 Nullkupongvõlakiri 
Võlakiri, millelt ei maksta regulaarseid intresse, nimetatakse diskonto- ehk nullkupongvõlakirjaks. Selle kupongimäär on 0% ja see emiteeritakse üldjuhul nimiväärtusest madalama hinnaga. Selline võlakiri teeb ainult ühe makse nimiväärtuses, kehtivusaja lõpus. Võlakirja intressimäär võib olla muutuv, mis on seotud turutingimustega, näiteks euriboriga. Seda nimetatakse muutuva kupongimääraga võlakirjaks.

 Kupongvõlakirja eelised 
 Regulaarsed sissetulekud tagavad stabiilse rahavoo.
 Nimiväärtuse tagasimaksmine kehtivusaja lõpus tagab investeeritud kapitali säilimise.
 Võrreldes aktsiatega on kupongvõlakirjad tavaliselt madalama riskiga investeeringud.

 Viited 

Kategooria:Investeerimine