Nõgihaigur

Nõgihaigur (Egretta ardesiaca) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Nõgihaigur on 42,5–66 cm pikk. Kaalub 270–390 g.

Sulestik on üleni must. Silmad on tumepruunid, silma ümbrus on sinine. Nokk on must. Varbad on kollased või oranžid, pulmarüüs muutuvad punaseks.

Noorlinnud on veidi tuhmimad ja heledamad. Udusulis pojad on tumehallid, jalad on rohekaskollased.

Levik
Nõgihaigrud elavad Sahara-taguses Aafrikas ja Madagaskaril, kuid nad ei ela Kongo nõos ja Kalahari kõrbe läheduses kuivas piirkonnas.

Elavad järvede ja tiikide ääres, padurates, lammidel, riisipõldudel ja mangroovides. Madagaskaril on neid nähtud 1500 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
pisi|Nõgihaigrud toitumas
Toituvad peamiselt kaladest, kuid ka koorikloomadest ja veeputukatest.

Kala püüdmiseks ajab ta tiivad vihmavarjukujuliselt laiali, ootab 2–3 sekundit jalaga vett segades ja seejärel torkab kala. Toituvad üksikult või 5–50-linnulisetes parvedes. Toituvad päeval või videviku ajal.

Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates. Aafrikas pesitsevad nad tavaliselt koos teiste haigurlaste, iibislaste, kormoranlaste ja madukaeltega. Okstest ehitatud pesa asub kuni 6 m kõrgusel puu otsas, võsas või roostikus.

Tavaliselt pesitsevad vihmahooaja alguses. Lõuna-Aafrika Vabariigis pesitsevad nad novembrist jaanuarini, Madagaskaril veebruarist juunini, Ida-Aafrikas märtsist juunini, Lääne-Aafrikas juulist augustini. Kurnas on 2–4 tumesinist muna mõõtmetega 44 × 33 mm.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased