Tõmbevööga kaarsild

pisi|Isambard Kingdom Bruneli projekteeritud sepisrauast Windsori raudteesild Inglismaal (valminud 1849)
pisi|Viieavaline teraskaarsild Riia raudteesild Riias üle Daugava jõe (valminud 1914; projekti autor Pjotr Voznessenski)
pisi|Pingbetoonist Alslebeni Saale jõe sild Saksamaal Alslebenis (valminud 1928; peasille 68 m)
pisi|Siimu sild Pärnus, Eesti esimene kaarsild (valminud 1937; raudbetoonist kaarava 46 m)
pisi|Viiesildeline Pärnu Suursild (1938–1944; raudbetoonist kaaravad 42 m)
pisi|Teraskaarega Briare'i viadukt Prantsusmaal Loiret's (valminud 1999; peasille 86 m; projekti autor Alain Spielmann)
pisi|Raudbetoonkaarsild Puente del Tercer Milenio Hispaanias Zaragozas (valminud 2008; sille 216 m)
pisi|Kahe harali asuva terasest sillakaarega Dagu sild Hiinas Hebeis

Tõmbevööga kaarsild (inglise keeles tied-arch bridge; bowstring bridge) on kaarsild, mille puhul kaare (kaarte) põhjustatud horisontaalne toereaktsioon võetakse vastu tõmbevööga, mistõttu sillasammastele mõjub vaid vertikaalne toereaktsioon. Sellise tõmbevööna tarindatakse tavaliselt sillatekk (sõiduteeplaat), kuid selle võib koostada ka sõidutekist eraldiseisvatest sõltumatutest kinnitusvarrastest (tõmbidest).

Sedalaadi tarinduse (tuntakse Langeri talana) leiutas Austria insener Josef Langer, kes patenteeris selle Viinis 1859. aastal. Väidetavalt kasutati esmakordselt sellist tarindust 1881. aastal Grazis üle Muri jõe ehitatud Ferdinandi sillal. Kuid näiteks 1849. aastal Inglismaal Windsoris Isambard Kingdom Bruneli projekti järgi valminud sepisrauast Windsori raudteesild liigitakse samuti tõmbevööga kaarsillaks.

Tänapäeval on tõmbevööga raudbetoonkaarsildadest suurima sildega (216 m) Hispaanias Zaragozas 2008. aastal valminud Puente del Tercer Milenio, mille projekteeris Juan José Arenas de Pablo.

Tõmbevööga kaarsildade alltüüpe on näiteks võrkkaarsild. Selle näiteid on valmimisjärgus olev Pärnu kolmas sild.

Eestis
Eestis ehitati 1930. aastate teises pooles suurte sildade ehituskava raames kolm tõmbevööga raudbetoonkaarsilda: Soome ehitusfirma Cyklop ehitatud Kadaja sild üle Ahja jõe (valmis 1938; sildeava 37 m; sild purustati 1941. aastal suvesõjas) ning ülejäänud kaks silda olid Taani ehitusfirma Højgaard & Schultz Pärnus ehitatud Siimu sild (valminud 1937) ja Suursild (valmis 1938, purustati teises maailmasõjas). 

Seda tüüpi sildadest on tänapäeval Eestis ehitatud üksikuid väikesildu, näiteks jalgsild üle Võhandu jõe (vaata pilti allpool).

Tõmbevööga kaarsildu
Teraskaarsildu

Raudbetoonkaarsildu

Vaata ka
Läbiva sõiduteega kaarsild 
Ülalsõiduteega kaarsild 

Viited

Kategooria:Sillatüübid