Väike-hõbehaigur

Väike-hõbehaigur (Ardea intermedia) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Aafrika ja austraalia väike-hõbehaigur loeti varem väike-hõbehaigru alamliikideks A. i. brachyrhyncha ja plumifera.

Välimus
Väike-hõbehaigur on 56–72 cm pikk. Tiibade siruulatus on 105–115 cm. Kaalub 400 g.

Sulestik on valge. Nokk on kollane, nokaots must. Jalad on sinakashallid, tumerohelised või pruunid. Silmad on kollased.

Noorlinnud on täiskasvanutest veidi kollakamad. Udusulis pojad on valged. Nokk on koorudes kollane ja muutub pruuniks.

Levik
Väike-hõbehaigrud elavad Pakistanis, Indias, Nepalis, Sri Lankal, Hiinas, Koreas, Jaapanis ja Indoneesias. Põhjapoolsed linnud talvitavad Malaisias, Filipiinidel ja Indoneesias.

Elavad soodes, jõgede ja järvede ääres, lammidel, riisipõldudel ning mangroovides. Sumatral on neid kohatud kuni 1000 m kõrgusel merepinnast, Nepalis 1450 m kõrgusel.

Toitumine
Toituvad peamiselt alla 10 cm pikkustest kaladest, kuid ka konnadest, putukatest, koorikloomadest ja sisalikest.

Toituvad päeval. Tavaliselt toituvad üksi, vahel 15–20-linnulistes parvedes. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt.

Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates, kus võib olla sadu pesi. Tihti pesitsevad koos teiste haigurlaste, iibislaste ja kormoranlastega. Emaslind ehitab pesa isase toodud okstest ja pilliroost. Nii emas- kui isaslind võivad varastada oksi teistest pesadest. Pesa läbimõõt on 60–80 cm ja sügavus 20–40 cm. Pesa asub tavaliselt 3–6, vahel ka 20 m kõrgusel. Võivad pesitseda puu otsas, võsas või roostikus.

Põhja-Indias pesitsevad juulist septembrini, Lõuna-Indias novembrist veebruarini. Kurnas on 3–4 helerohelist muna mõõtmetega 47–49 × 35–40 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 24–27 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 40 päeva vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased