Antarktika änn

Antarktika änn (Stercorarius maccormicki) on änlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Antarktika änn on 50–55 cm pikk. Tiibade siruulatus on 130–140 cm. Kaalub 900–1600 g.

Antarkika ännil on kaks värvusvormi. Heledamate lindude sulestik on peamiselt kuldpruun või hall ning tiivad, selg ja saba on tumepruunid. Tumedad linnud on üleni tumepruunid. Rossi merel on hele vorm rohkem levinud, Antarktika poolsaarel tume vorm. Isaslind on tavaliselt tumedam kui emaslind. Antarktika ännil on peenem nokk, väiksem pea ja kitsamad tiivad kui lõunaännil.

Levik
Pesitsevad Antarktikas, eriti Rossi mere piirkonnas. Talvitusala ulatub põhjas Alaska ja Gröönimaani.

Pesitsevad vähese lumega piirkondades, tihti merelindude kolooniate lähedal. Tavaliselt rannikul, vahel sisemaal mägedes. Talvel elavad merel.

Toitumine
Pesitsusalal toituvad antarktika hõbekülgedest ning pingviinide munadest ja poegadest.

Pesitsemine
Pesitsevad hajusates kolooniates. Vooderdamata pesa asub maapinnal. Antarktika ännid on paigatruud.

Pesitsusaeg algab novembris. Kurnas on kaks muna, haudeperiood kestab 28–31 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 36–45 päeva vanuselt. Tavaliselt vanem poeg tapab noorema.

Viited

Välislingid

Kategooria:Änlased