India marabu

India marabu ehk argala (Leptoptilos dubius) on toonekurglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
India marabu on 120–152 cm pikk. Tiiva pikkus on 800–820 mm, saba on 310–335 mm pikk, jookse 320–330 mm, nokk 320–345 mm.

Pea ja kael on sulgedeta ja punast värvi. Selg, tiivad ja saba on mustad roheka läikega. Tiival on hele vööt. Rind ja kõht on valged. Nokk on kollane või rohekas. Jalad on tumedad. Silmad on valged.

Pulmarüüs on pea erepunane, kael kollane ja nokatüvik roosakas. Vööt tiival on hõbedane. Emaslinnud on eredamat värvi kui isased.

Udusulis pojad on valged.

Levik
Levila ulatub Põhja-Indiast Indohiinani, tõenäoliselt pesitsevad ainult Assamis.

India marabud elavad soodes, järvede ääres, riisipõldudel, metsades, rohumaadel ja põldudel. Neid on tavaliselt näha raibete juures ja linna servas asuvates prügilates.

Toitumine
Toituvad raibetest ja suuretest kaladest, kuid ka konnadest, roomajatest, suurtest putukatest, koorikloomadest ja vigastatud partidest. Tihti kogunevad raibete ja prügilate juurde koos teiste raipesööjatega.

On nähtud, kuidas india marabu neelab 5 minuti jooksul alla kaks 30 cm pikkust pühvli selgroolüli.

Pesitsemine
Tavaliselt pesitsevad suurtes kolooniates, mõnikord koos teiste liikidega. Pesa on 2 m lai ja 1 m sügav ning asub 12–23 m kõrgusel puu otsas. Võivad pesitseda ka kaljudel. Pesa ehitavad mõlemad vanalinnud isaslinnu toodud okstest. Neil kulub selleks 2–4 päeva.

Pesitsevad oktoobrist jaanuarini. Kurnas on 2–4 muna mõõtmetega 77,3 × 57,5 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 34 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 142 päeva vanuselt.

Eluiga
India marabud võivad elada kuni 43-aastaseks.

Viited

Välislingid

Kategooria:Toonekurglased