Vigursuusatamine olümpiamängudel

Vigursuusatamine taliolümpiamängudel on olnud  ametlikus olümpiaprogrammis alates 1992. aasta taliolümpiamängudest. Varem toimusid 1988. aasta olümpiamängudel demonstratsioonaladena kolm ala – mogulid, suusahüpped ja ballett. Mogulitest sai esimene vabastiilis suusatamise ala, mis olümpiamängude programmi lisati 1992. aastal. Kuigi vabastiilis hüpped said olümpiaalaks samuti kaks aastat hiljem, jäeti suusaballett programmist välja. Kolmas ala, suusakross, lisati 2010. aasta taliolümpiamängudel. Slopestyle ja rennisõidualad laiendasid programmi alates 2014. aasta taliolümpiamängudest. Big Air lisatakse programmi esmakordselt 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Eesti tuntuim vigursuusataja Kelly Sildaru, osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis ja sai seal esimese eestlasena freestyle-suusatamises olümpiamedali, olles pargisõidus kolmas.

Olümpiamängude kokkuvõte

 Vigursuusatamise võistlust ei toimunud 
 Vigursuusatamine oli näidisspordiala 

MängudAasta AlasidParim riik1. → 14.  15. 1988 6  24px Saksa FV (1)16. 1992 2   (1)17. 1994 4   (1)18. 1998 4   (1)19. 2002 4   (1)MängudAasta AlasidParim riik20. 2006 4   (1)21. 2010 6   (2)22. 2014 10   (3)23. 2018 10   (4)24. 2022 13   (2)25.  2026 15 

Medalid

1. 12126302. 11139333. 634134. 584175. 43296. 424107. 42288. 366159. 213610. 121411. 110212. 104513. 101214. 1001 100116. 013417. 011218. 0112 24px SRÜ011220.23px VOK (ROC) 003321.24px OSV 002222. 0011 0011 0011 Kokku 24 riiki  57  57  57  172

Välislingid

Vigursuusatamine ROK-i veebilehel