Põltsamaa portselan

Portselan on hinnatud kõrgkuumutatud materjal, mille savimassi töötlemise järel saadakse tugev, veekindel ja kohati isegi läbikumav materjal. Põltsamaa portselani toodeti Põltsamaa portselanimanufaktuuris aastatel 1782–1800 ning seal toodetud koobaltsinine, harvem mitmevärviline lilledekooriga portselan on võrdlemisi haruldane.

 Uurimislugu 
Portselanitootmise kohta Põltsamaal ol allikamaterjali teada suhteliselt vähe. Enam sai valdkond tähelepanu tänu Jüri Kuuskemaale, kes 1971. aastal avastas Põltsamaa linnuse hoovilt mõned portselanikillud ning korraldas 1972.–1973. aastal proovikaevamised nn meistrite maja piirkonnas.https://www.sirp.ee/poltsamaa-portselanimanufaktuur-1782-1796-etdmis/ külastatud 16.06.2025
Nende tööde põhjal, samuti avastatud praaktoodangut aluseks võttes selgitas Kuuskemaa, milliseid nõusid Põltsamaal toodeti ning kirjeldas avastatud meistrimärke. Esimeste mittearheoloogiliste kaevetöödega Põltsamaa lossihoovil tehti algust juba aastatel 1947–1952, mil Põltsamaa kogudus otsustas taastada kiriku.Tvauri, A. 2007. Kaevamised Põltsamaa lossihoovil – Põltsamaa muuseumi 
toimetised. Põltsamaa lossi sees ja ümber. Põltsamaa, 88–93. Erinevate ehitustööde tõttu tehti mitmeid kaevetöid ka 1970.-80. aastatel, kus mõnel juhul koguti ka portselani valmistamisega seonduvat ainest. Arheoloogilise suunitlusega välitöödeni jõuti alles 1998. aastal, mil 
väravahoones juhatas kaevamisi arheoloog Andres Tvauri.
pisi|350x350px|Põltsamaa portselan Põltsamaa muuseumis

 Põltsamaa portselani iseloomustus 
pisi|350x350px|Maalingutega Põltsamaa portselan Põltsamaa muuseumis
Kuna suur osa väljakaevamistel ja maastikuvaatlustel leitud portselanikildudest on praaktoodang või selle osa, baseerub ka üldine Põltsamaa portselani iseloomustus nendel leidudel. Teisalt on praakmaterjal hea indikaator keraamika tootmiskoha leidmiseks.Tvauri, A. 2005. Eesti hilisrauaaja savinõud. Muinasaja Teadus 16.  Tartu, lk 120Portselani maalingute loomiseks kasutati väga erinevaid värvitoone, kuid valdava enamuse moodustas koobaltsinine värvitoon. Üldplaanis saab Põltsamaa 
manufaktuuri toodangu jagada kahe suurema kunstistiili vahel – rokokoo ja 
klassitsismi ning valdava osa toodangust moodustasid söögi- ja tarbenõud, lisaks vaasid ja pisiplastika.Keevallik, J. 1972. Portselanileid Põltsamaal. – Kunst, 42: 2, 26–33; Pärtma, S. 2013. Põltsamaa portselan. Bakalaureusetöö. Tartu, lk 17-18
Maalingute eeskujuks võisid olla "Taani lillede" temaatika (just tänu Saksa meistrite palkamisele ning viimaste kokkupuutele Taani meistritega) Kuuskemaa, J. 2005. “Balti rokokoo – Tallinna fajanss ja Põltsamaa portselan.– Eesti kunsti ajalugu 2. Tallinn, 193-197 (196), kuid kindlasti mitte ainsana. Lisaks koobaltsinisele on väga palju ka kirjuvärvilist leiumaterjali, kuid nende detailne kokkupanek on keerulisem.
 Portselanileiud 
pisi|400x400px|Põhjamärgid Põltsamaa portselanil
Siim Pärtma on 2013. aastal koostatud bakalaureusetöös Põltsamaa portselani hulka kuuluvateks nimetanud järgmised nõuvormid: tassid, alustassid, glasuurialuse sinise maalinguga nõud, pisiplastika, tooside ja kaante nupud, figuraalplastika, statuetid, kannud jne. Oluline tunnus, mille põhjal Põltsamaa portselani teistest sarnase dekooriga nõudest eristada, on põhjamärgid (viitavad nii selle valmistanud tehasele, modelleerijale, 
dekoreerijale või ka vabriku omanikule ning loomisajale), millest Pärtma oma töös ka täpsemalt räägib.  Näiteid esemetest ja esemeleidudest võib leida näiteks Põltsamaa Muuseumi eksponaatide või Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kogude hulgast.https://www.muis.ee/museaalview/1391981 külastatud 16.06.2025

 Vaata lisaks 
Siim Pärtma bakalaureusetöö

 Viited 

Kategooria:Eesti keraamika
Kategooria:Materjalid