Mangroovihaigur

Mangroovihaigur (Ardea sumatrana) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Mangroovihaigur on 100–115 cm pikk. Noka pikkus on 183 mm. Kaalub 1300–2600 g.

Ülapool on pruunikashall, alapool heledam. Kurgualune on helehall. Noka ülapool on must, alapool helekollane või rohekas. Silmad on kollased või pruunid. Valjasriba on kollane või roheline. Jalad on hallid.

Hundsulestik on puhkesulestikust heledam. Kurgualune ja rinna keskosa on valged. Kaela alaosal on hõbehallid pikenenud suled. Nokaots on kollakasroheline ja nokatüvikul on kollane laik.

Levila idaosas niiskemates paikades elavad linnud on tumedamat värvi kui läänepoolsed. Austraalia mangroovihaigrud on põhjapoolsetest pruunimad ja neid loeti varem eraldi alamliigiks A. s. mathewsae.

Noorlinnud on pruunid. Udusulis pojad on helehallid.

Sarnaneb välimuselt koljathaigruga, kuid koljathaigru pea ja kael on pruunid ning kurgualune on pruun või valge.

Levik
Mangroovihaigrud elavad Myanmaris, Tais, Lõuna-Vietnamis, Indoneesias, Filipiinidel, Uus-Guineal ja Põhja-Austraalias.

Elavad mangroovides, soodes, jõgede ja laguunide ääres, randades ning laidudel. Peamiselt rannikul, kuid jõgede ääres võivad elada ka kaugemal sisemaal.

Toitumine
Austraalias toituvad peamiselt kaladest, kuid ka krabidest ja teistest koorikloomadest. Kalimantanil söövad mudahüpikuid.

Toituvad üksi, vahel paarides või väikestes parvedes. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt kuni 30 cm sügavuses vees.

Pesitsemine
Okstest ehitatud pesa on 120–130 cm lai ja asub tavaliselt avitsennia otsas.

Kurnas on kaks rohekassinist muna mõõtmetega 62,5–71 × 46,5–49 mm.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased