Elblągi kanal

Elblągi kanal (poola keeles Kanał Elbląski, saksa keeles Oberländischer Kanal) on kanal Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas  Elblągi linna lähedal. 

Kanal saab alguse Drużno järvest, mis on Elblągi jõe kaudu ühendatud Wisła laguuniga, ning kulgeb sealt lõunasuunas kuni Drwęca jõe ja Jezioraki järveni. Kanali kogupikkus on 80,5 km.

Veetasemete erinevus kanalil ulatub ligi 100 meetrini, mida ületatakse nii lüüside kui ka ainulaadse kaldapealse tõstesüsteemiga. Selle abil liiguvad laevad järvede vahel mööda rööpaid spetsiaalsetel vankritel, mida veavad vintsid – kogu süsteem töötab veejõul.

Elblągi kanalil on viis kaldapealset tõstenõlva (poola keeles pochylnie): Buczyniec (kõige tuntum ja tehniliselt keerukaim), Kąty, Oleśnica, Jelenie ja Całuny.

Iga tõstenõlv on varustatud raudteerööbastel platvormist ehk vankrist, millele laev asetatakse. Platvorm liigub kaldteed mööda üles- või allamäge kahe paralleelse terastrossi abil. Trosse liigutab mehhanism, mis on ühendatud veehoidla ja vesirattaga – sarnaselt vesiveski tööpõhimõttele. Kui veehoidlast suunatakse vesi vesirattale, hakkab see pöörlema ning paneb vintsi liikuma, liigutades koos laevaga platvormi soovitud suunas.

Kanali vahetus läheduses asuvad sellised linnad ja asulad nagu Iława, Małdyty ja Miłomłyn.

 Ajalugu 
Elblągi kanal rajati 19. sajandi keskel eesmärgiga luua veetee Warmia-Masuuria järvistu ja Wisła laguuni vahel. Selle ehitust alustati 1844. aastal Preisimaa kuninga Friedrich Wilhelm IV käsul ning töid juhtis insener Georg Steenke.

Peamiseks eesmärgiks oli kaubanduse hõlbustamine, eelkõige puidu ja põllumajandustoodete vedu sisemaalt Elblągi sadamasse ning sealt edasi Läänemerele. Kanali suurim tehniline väljakutse oli veetasemete ligi 100-meetrine erinevus, mida ei olnud võimalik ületada ainult lüüside abil.

Lüüside asemel rajati viis unikaalset tõstenõlva, kus laevu liigutati mööda raudteerööpaid spetsiaalsetel vankritel, mida vedasid köite ja vintside abil veejõul töötavad mehhanismid. Need tehnilised lahendused olid oma ajastu insenerimõtte tippsaavutused ning kanalit peetakse tehnikaajaloo seisukohast ainulaadseks ehitiseks. Elblągi kanal on kantud ka UNESCO maailmapärandi esialgsesse nimekirja (tentative list).

Kanal avati täielikult liikluseks 1860. aastal. 20. sajandil vähenes selle majanduslik tähtsus, kuid säilinud mehhanismide tõttu on see muutunud populaarseks turismiobjektiks ja kantud Poola ajaloomälestiste nimekirja.

Elblągi kanal renoveeriti aastatel 2011–2015 Euroopa Liidu toetusel kultuuripärandi ja turismiinfrastruktuuri arendamise programmide raames. Projekti kogumaksumus oli 111 miljonit zlotti.

 Turismiatraktsioon 
Elblągi kanalist on kujunenud üks Warmia-Masuuria vojevoodkonna olulisemaid turismiobjekte. Eriti populaarne on laevareis mööda kanalit, mida korraldatakse peamiselt Elblągi ja Buczynieci vahelisel lõigul.

Tõstenõlvade töö on säilitatud algsel kujul, pakkudes haruldast võimalust kogeda 19. sajandi veetööjõul töötavat tehnoloogiat tänapäevalgi.

Piirkonda, mida kanal läbib, jäävad ka ajaloolised külad ja looduskaunid järved.

 Muud 
Georg Steenke auks on Elblągi kanali lähedal püstitatud ausammas.

 Viited 

 Välislingid 

 Koduleht
 Karl-Kristjan Nigesen. Veereisile Poola Elblagi kanalile, Reisijuht.delfi.ee (vaadatud 27. juuni 2025)

Kategooria:Poola ehitised
Kategooria:Kanalid