Üliõpilasselts

Üliõpilasselts on akadeemiline organisatsioon, mille liikmeskond koosneb kõrgharidust omandavatest ja selle juba omandanud üliõpilastest. Üliõpilasseltsid on korporatsioonidega võrreldes vabama kombestikuga ning vahel segasooliseid. Üliõpilasseltsid on vanimad rahvuslikud üliõpilasorganisatsioonid Eestis. Seltse ühendab katuseorganisatsioon Üliõpilasseltside Liit (ÜL). 

Seltsides seatakse esikohale töö ühiskonna hüvanguks ja osalemine ühiskondlikus elus. Korporatsioonidega võrreldes on vähem rõhutatud seltsisisest sõprust ja ühtehoidvust, kuid see on samuti tähtsal kohal. Väiksem on erinevus noor- ja tegevliikmete vahel. Seltside ja korporatsioonide vahelised erinevused on siiski veidi hägused ning Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜSi) võib kirjeldada pigem korporatiivse organisatsioonina. Välismärkide esinemine on seltsidel tagasihoidlikum: ei ole värve, vappe, linte ega sirkleid; eranditeks on EÜS (mis on asutatud korporatsiooni eeskujul). Lipp on suuremal osal, kuid mitte kõikidel seltsidel. Seltside põhisümboliks on sõrmus, lisaks kantakse kõikides seltsides peale EÜSi Tartu Ülikoolist pärinevat valget üldmütsi.

 Ajalugu 
Esimesed üliõpilasseltsid moodustusid eesti rahvuslike korporatsioonide registreerimise ebaõnnestumisel, seda kas baltisaksa korporatsioonide vastuseisu või venemeelsete ülikoolide juhtkondade tõttu. 1868. aastal võeti vastu üliõpilaseeskirjad, mis lubasid asutada teaduslikke üliõpilasseltse (literärisch-wissenschaftlicher Verein). Nende eeskirjade alusel registreeriti ametlikult 16. veebruaril 1883 Verein Studierender Esten (Eesti Üliõpilaste Selts), mis oli mitteametlikult tegutsenud juba 1870. aastast ning oli eelneval aastal püüdnud ebaedukalt registreeruda korporatsiooniks. Vastumeelsus rahvuslikele organisatsioonidele varieerus Tsaari-Venemaa linnades – Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts ehk tänapäevane EÜS Põhjala oli sunnitud illegaalselt tegutsema 1884. aastast (seltsi asutamisest) kuni 1909. aastani, kuid Riia polütehnikumis oli kolme saksa korporatsiooni kõrval kokku viis lätlaste, poolakate, venelaste ja eestlaste korporatsiooni. Tartus tegutsesid eelmainitud põhjustel seltside, mitte korporatsioonidena lisaks eestlastele ka vähemusrahvuste (poola, juudi, vene, läti) üliõpilasorganisatsioonid.
pisi|EÜSi ajalooline, 1884. aastal valmistatud lipp
Seltside eesmärk oli end eesti keele ja kultuuri alaliselt harida ning säilitada rahvuslik meelsus. EÜSi tegevusest sündisid seega ka Eesti Vabariigi rahvusvärvid. EÜSi liikmeskond koondas enda ümber pea terve Eesti rahvuskultuurilised tegelased ja haritlaskonna.  

Kuna ka 1904. aastaks oli ebaõnnestunud EÜSi organiseerumine korporatsiooniks, loobuti ka kohustusest tunnustada Ch!C! üldkommaani. Selle tulemusena muutus tugevalt seltsi kombestik - kadus joomasundus, "rebased" asendusid "noorliikmetega", alustati ka naisliikmete seltsi vastuvõtmist. Põhikiri korraldati ümber lootusega andmaks "seltsi sisemisele elule hoopis teise laadi ja rõõmsama tuju". Nende sammudega paralleelselt asutati 1906. aastal EÜS Ühendus, mille algliikmeskonnaks olid valdavalt üliõpilased, kes nägid EÜSis liigset korporatsiooni ja baltisaksa aristokraatlike kommete taotlemist. Korporantide joomasunduse asemel oli EÜS Ühenduse ruumides alkoholi tarvitamine lausa täielikult keelatud, karskus ja rahvalähedus iseloomustas ka 1920. aastal asutatud EYS Veljestot.

Peale 1905. aasta revolutsiooni leevendati korporatsioonide asutamise tingimusi, nende asutamisloa andmine liikus Ch!C! käest rahvahariduse ministeeriumi pädevusse. Aastatel 1906–1918 asutati Tartus kümme uut korporatsiooni, sealhulgas eesti korporatsioone, millesse astumiseks lahkuti ka seltsidest. 1907. aastast hakkasid (valdavalt Venemaalt pärit) üliõpilased asutama maakondlikke kogusid (zemljatšestvo), mis eriti populaarseks ei saanud. Maakondlikke kogusid püüti Soome eeskujul rajada Eesti maakondade põhjal ka 1920. aastate algul, kuid need hääbusid konkurentsis teiste üliõpilasorganisatsioonidega ning osad reorganiseeriti seltsideks.

1916. aastal kolis Peterburis asutatud Eesti Üliõpilaste Selts Põhjala sõjakeerises Tallinnasse, hiljem ka Tartusse. Ka EÜS Põhjala ümberkorraldamisel Eestis tegutsemiseks tunti vastumeelsust korporatsioonide tegevusstiili vastu, mis "kultiveeris keskajast pärinevat vastuvaidlemata kuulekust".

Vabadussõjas osalesid in corpore EÜS ja Riia EÜS, kelle liikmetelt eeldati kohest Eesti Rahvaväkke astumist. 130 üliõpilasorganisatsioonide liiget said sõjas Vabadusristi. Seltsidest langes Vabadussõjas kokku 18 liiget.

Vahemikus 1924–1940 opereeris kolm üksteise järglastena asutatud (Eesti) Üliõpilasseltside Liitu, mis tegutsesid vahelduva eduga. Tegutsemist takistasid seltside omavahelised sisetülid, poliitilised erimeelsused ning ebaedukad katsed seltse omavahel vaateliselt ja sisuliselt lähendada. Sellest hoolimata oli liidu tegevus ikkagi aktiivne, suurimaks saavutuseks saab lugeda ajakirja Akadeemia väljaandmist alates 1937. aasta sügisest.

 Okupatsiooniaegne tegevus 
31. juulil 1940 muudeti ülikoolide seadust ning kõik Eesti Vabariigis tegutsenud üliõpilasorganisatsioonid tunnistati järgmisest päevast alates likvideerituks. Arhiivid ja varad anti üle Tartu Ülikooli rektori poolt moodustatud likvideerimiskomisjonile. Kogu Nõukogude okupatsiooni vältel oli akadeemiliste organisatsioonide tegevus keelatud. Seltside tegevus jätkus põrandaaluselt nii, kuidas võimalik, pagulusse pääsenud liikmed asutasid väliskoondised.

 Seltsitegevuse taastamine 

1987. aastast alates hakkasid üliõpilasorganisatsioonid ja nende vilistlaskogud oma tegevust Eestis taastama. 1987. aastal moodustati ühendus Sodalicium, mille tegevuseesmärk oli EÜSi taastamine, lisaks nõudsid Tartu kirjanikud EÜSi maja tagastamist. Esimesena taastati sõjaeelsetest akadeemilistest organisatsioonidest Eesti Naisüliõpilaste Selts, kelle põhikirja kinnitas Tartu Ülikooli Suur Nõukogu 1988. aasta novembris. Organisatsioonide uuesti ülesehitamisele kulus aega ja vaeva ning varade taastamiseks, sõjaeelsete tegevuspindade tagastamiseks ning renoveerimiseks kulus aastaid. 1996. aastal taasasutati Üliõpilasseltside Liit, millest aga korporatiivse sisestruktuuri tõttu EÜS eemal hoiti.

 Eestis tegutsevad üliõpilasseltsid 
Lipp
VappSõrmusNimiLiikmelisusLipukiri (või deviis)AsutatudTartuTallinnSotsiaal-meediaKodulehte-post100x100px
100x100pxkujutis puudubEesti Üliõpilaste Selts(meesselts)
Fortiter in re, suaviter in modo - Põhimõttes kindel, käitumises tagasihoidlik7. IV 1870
TartuTrt: Jaan Tõnissoni 1
Tln: J. Köleri 13Facebook
InstagramEÜS
selts@eys.eekujutis puudubkujutis puudubEÜS Põhjala(segaselts)
Töö isamaa kasuks!13. XI 1884
PeterburiTrt: Jakobi 23
Tln: Roosikrantsi 8bFacebook
Instagram

YouTubeEÜS Põhjalatallinn-juhatus@pohjala.ee
tartu-juhatus@pohjala.eekujutis puudubkujutis puudubÜS Liivika(meesselts)
Ex solo ad solem soli patriae - Maa pinnalt päikese poole ainsa isamaa hüvanguks21. IV 1907
RiiaTrt: K.E. von Baeri 7FacebookÜS Liivika
liivika@liivika.ee–kujutis puudubEesti Naisüliõpilaste Selts(naisselts)
Demokraatia, rahvuslikkus, individuaalsus14. XI 1911
TartuTrt: Riia 13-33Facebook
InstagramENÜS
enys@enys.ee–kujutis puudubEYS Veljesto(segaselts)
Vabadus, võrdsus, vendlus24. II 1920
TartuTrt: Gildi 3-10FacebookEYS Veljesto
eys.veljesto@gmail.com kujutis puudubkujutis puudubÜS Raimla(meesselts)
Demokraatia, isiksus, isamaa14. XI 1921
TartuTrt: Veski 42Facebook
InstagramÜS Raimla
raimla@raimla.ee100x100pxkujutis puudubÜÜ Fraternitas Fennica(soome segaselts)22. XI 1926
TartuFacebookÜÜ Fraternitas Fennica
frat.fennica@gmail.com

 Endised üliõpilasseltsid ja teised ühingud 
Täpse info puudumisel on esitamata Esimese maailmasõja eelsed zemljatšestvo'd.
+VärvidMuu välismärkNimiAsutatudTegevuse lõppMärkused– –Theologischer Verein zu Dorpat(Usuteaduse Üliõpilaste Selts)(baltisaksa meesselts)?. ? 1867Tartu24. X 1916––Академическій ферейн для изученйе еврейской исторій и литературы(Akadeemiline Selts Juudi Ajaloo ja Kirjanduse tundmaõppimiseks)(slaavi juudi segaselts)?. ? 1872Tartu?. ? 1940vahemikus 24. IX 1920 – 1. IV 1921 nimega Juudi Soost ÜS; alates ? segaselts––-(Vene ÜS)(vene jt. mittesakslaste meesselts)?. ? 187920. III 1918––Geselliger Kreis(Seltskondlik Ring)(saksakeelne juudi meesselts)?. ? 1881/1882Tartu?. ? 1883––-(Kirjanduse ja Muusika Selts)(saksakeelne juudi meesselts)30. XI 1883Tartu21. X 1907tekkis Seltskondliku Ringi lõhenemisel––-(Loodusteaduse Sõprade Selts)(poola meesselts)9. XII 1883Tartu9. IV 1907Korp! Polonia eelkäija––Wissenschaftlicher Verein für Geschichte und Literatur(Ajaloo ja Kirjanduse Teaduslik Selts)(saksakeelne juudi meesselts)5. III 1884Tartu21. X 1907tekkis Seltskondliku Ringi lõhenemisel––-(Teaduslik Selts)(läti meesselts)10. XI 1888Tartu21. V 1899––-(Väikevene Üliõpilaste Muusika- ja Draamaselts Gromada)(ukraina meesselts)16. II 1898Tartu?. ? ?––-(Läti ÜS Lettgallia)(läti meesselts)?. ? 1899Tartu?. ? ?––-(Poola Farmatseutide Ring Znicz)(poola selts?)28. III 1902Tartu8. II 1908––-(Poola Usuteaduse ÜS)(poola selts?)4. V 1902Tartu20. III 1918––EÜS Ühendus(segaselts)?. IX 190631. VII 1940––-(Tartu Leedu ÜS)(leedu selts?)13. IV 1907Tartu?. ? ?   tekkel-(Juudi Üliõpilaste Kirjanduse, Muusika ja Teaduse Selts)(saksakeelne juudi selts?)21. X 1907Tartu3. X 1925Korp! Limuwia eelkäija; värvid ja tekkel alates 1924––-(Poola ÜS Zjednoczenie)(poola selts?)16. XI 1907Tartu?. ? ?––Riia EÜS?. XI 1907Riia?. ? ?kuni 1909 nimega Riia EÜS Laene––-(Poola Farmatseutide Selts Lechicija)(poola selts?)8. II 1908Tartu?. ? ?––-(Vene ÜS Universitas)(vene selts?)
| align="center" |30. I 1909Tartu
| align="center" |?. ? ?
|
|-
|–
|–
|-(Läti ÜS Atauga)(läti selts?)19. II 1909Tartu?. ? ?––-(ÜS Collegium)(vene selts?)17. III 1909Tartu?. ? 1912liitus Vene ÜS-iga––Jurjevas Ķeizariskās Univerzitates Latveešu Studentu Saveeniba(Läti Üliõpilaste Liit Tartu Keiserlikus Ülikoolis)(läti meesselts)11. I 1915Tartu10. II 1916–pitsatlippTallinna Tehnikumi Õpilaste Selts(segaselts)12. V 1920Tallinn?. ? ?––ENÜS Ilmatar(naisselts)19. V 1920Tartu31. VII 1940––Общесцта Русских СтудентовVene ÜS(vene selts)26. IX 1920Tartu?. ? 1940––-(Saksa Tartu Ususeadlaste Selts)(saksa selts?)?. ? 1920?. ? ?––Eesti Kristlik ÜÜ(segaselts)19. IV 1921Tartu31. VII 1940   rinnamärktekkelSocietas Studiosorum Narvensum(segaselts)9. X 192111. III 1926Societas Vicinia eelkäija; värvide muutus ja tekkel alates 6. XI 1924   –Pärnumaa ÜK(maakondlik segaühing)4. XII 192123. I 1933värvide muutus 11. XI 1927   mütssirkelVõrumaa ÜK(maakondlik segaühing)17. III 192222. XI 1935müts ja sirkel alates 21. X 1926   tekkelViljandimaa ÜK(maakondlik segaühing)26. III 192223. IV 1929ÜK Valvila eelkäija; värvid alates 4. V 1926; tekkel alates 22. III 1928   tekkelValgamaa ÜK(maakondlik segaühing)7. IV 192217. IV 1929ÜK Valvila eelkäija; tekkel alates 25. X 1926–rinnamärkÜK Valgma(segaselts)3. X 1922Tallinn?. ? ?    tekkelVerband deutscher Studentinnen(Saksa NÜS)(saksa naisselts)20. X 1922Tartu?. III 1930––-(Juudi Üliõpilaste Muusika-Kirjandus-Teadusline Ühing)(juudi ?selts)27. X 1922Tartu3. X 1925Korp! Limuwia eelkäija––Verein deutsch-baltischer Studentinnen(Balti-Saksa NÜS)(baltisaksa naisselts)29. X 1922Tartu?. ? ?––Христианский Союз Русских Студентов(Kristlik Vene Üliõpilaste Ühing)(vene segaselts)29. X 1922Tartu?. ? 1934––Virumaa ÜK(maakondlik segaühing)24. XI 19227. IV 1933   –Harjumaa ÜK(maakondlik segaühing)23. III 192320. IX 1923ÜS Concordia eelkäija––Järvamaa ÜK(maakondlik segaühing)23. III 192325. XI 1929   pitsattekkelОбщества Студентов Печерского КраяPetserimaa ÜS(vene segaselts)27. IV 1923Tartu29. VII 1932enne 5. X 1924 Petserimaa Üliõpilaste Abiandmise Kassa   tekkelÜS Concordia(meesselts)20. IX 1923Tallinn31. VII 1940enne 24. X 1924 Concordia Maa-alaline ÜS; enne 16. IX 1927 segaselts; tekkel alates 19. X 1933   tekkel-(Juudi ÜÜ Hasmonea)(juudi ?selts)5. X 1923Tartu31. VII 1940   –Harjumaa ÜK(maakondlik segaühing)21. III 192413. XI 1925––ENÜS Ahava(naisselts)11. IV 1924Tartu2. XI 1930  –Lääne-Saare Üliõpilaskogu(maakondlik segaühing)27. V 192320. III 1931värvide muutus 21. X 1927––EÜK Mehiste(meesselts)31. X 192416. V 1928   100x100pxTallinna EÜS(meesselts)17. I 1925Tallinn?. ? ?–rinnamärksõrmusשטוּדענטינען הצפירדה פארבּאַנד אידישערJuudi Naisüliõpilaste Ühing Hazfiro(juudi naisselts)27. II 1925Tartu18. I 1938––EÜS Huljehiis(segaselts)3. IV 1925Tartu18. II 1932––Kristlik Naisüliõpilaste Ühing(naisselts)15. V 19256. II 1933––ÜÜ Viires(segaselts)27. XI 192512. X 1928––Verein deutscher Studenten(Saksa ÜS)(saksa selts)?. ? 1925?. ? 1927   tekkelSocietas Vicinia(meesselts)11. III 192614. X 1928Korp! Vicinia eelkäija   tekkelАкадемическое Общество "Ad Scientiam et lucem"Akadeemiline Selts "Ad scientiam et lucem"(õigeusklike selts?)12. III 1926Tartu?. ? 1929   Tehnikumi üldmütsTallinna Tehnikumi Naisüliõpilaste Ühing(naisselts)24. III 1926Tallinn?. ? ?––Setumaa EÜS(segaselts)8. II 1926Tallinn18. III 1927   pitsat
tekkelLatvju Studentu Organizācija Mētraines(Läti Üliõpilaste Organisatsioon Mētraine)(läti selts)11. II 1927Tartu30. IV 1931Korp! Mētraine eelkäija; enne 1929 nimega Läti ÜS Tartu Ülikoolis   murumütsEAÜ Kaleva(meesselts)25. II 192715. III 1933––Organiseerumatute Büroo(segaühing)29. IV 192731. XII 1937loodud eesmärgiga aidata organiseerumata tudengeid––Võrumaa ÜS(segaselts)27. V 192728. III 1928   –Väinola ÜK(meesselts)19. X 192821. III 1930   tekkelÜK Valvila(maakondlik segaühing)17. IV 192923. XI 1934ÜS Valvila eelkäija; värvide muutus ja tekkel alates 3. V 1934rinnamärkUskliküliõpilaste Ühing(kristlik segaselts)20. XI 1934Tartu2. X 1939   tekkelÜS Valvila(meesselts)23. XI 193419. III 1936––-Saksa Üliõpilaste Koondis(saksa segaselts)15. X 1936Tallinn31. XII 1938––-Vene ÜS Tallinna Tehnikainstituudi juures(vene segaselts)3. XII 1936Tallinn31. VII 1940   –EMÜS Ümera(meesselts)20. XI 193731. VII 1940loodud Organiseerumatute Büroo läbi; värvid ja tekkel alates 25. III 1938––Eesti Naisüliõpilaste Ühing(naisselts)3. XII 193731. VII 1940loodud Organiseerumatute Büroo läbi––Eesti Üliõpilaste Ühing(segaselts)3. XII 193731. VII 1940loodud Organiseerumatute Büroo läbi––-(Tartu Ülikooli Saksa Üliõpilasühing)(saksa selts)15. XII 1936Tartu8. IV 1938–rinnamärkUnitas(saksa segakonvent)1. I 1938Tallinn?. ? 1939/1940–rinnamärkRossica(vene meeskonvent)?. ? 1938?. ? 1940Allikad: 

 Vaata ka 
 Üliõpilaskorporatsioon
 Eesti maakondade üliõpilaskogud

 Märkused 
 1924–1926 ja 1937–1940 Eesti Üliõpilasseltside Liit, 1926–1937 Üliõpilasseltside Liit

 Viited