GeForce'i RTX 50 seeria

GeForce'i RTX 50 seeria on Nvidia viimane graafikakaartide seeria, mis asendab RTX 40 seeria tooted. Seeria põhineb Blackwelli arhitektuuril ning uusi tehisintellekti tehnoloogiaid. Nvidia esitles RTX 50 seeriat üritusel CES 2025, nimetades Blckwelli arhitektuuri "AI-mootoriks", mis tagab sisuloojatele ja mängijatele uue taseme jõudlust. Seeria mudelid RTX 5090 ja RTX 5080 jõudsid turule 30. jaanuaril ning teised mudelid jõudsid turule järgnevate kuude jooksul.    

 Kasutusvaldkonnad 
RTX 50 seeria kaardid on ette nähtud mitmekülgseks kasutamiseks nii mängudes kui ka professionaalsetes ja loomingulistes rakendustes. Mängude jaoks on loodud mitmed uued tehnoloogiad, nagu näiteks RTX Neural Shaders ja RTX Neural Faces, mis rakendavad masinõpet reaalajas materjalide, valgustuse ja mudelite realistlikuks renderdamiseks. See võimaldab mänguarendajatel lisada filmikvaliteediga graafilisi elemente (nagu juuksed ja elutruud inimesed), mida varem oli võimalik saavutada vaid ette renderdades. RTX 50 seeria toetab ka täiustatud kiirtejälitust (ray tracing) ja DLSS 4 tehnoloogiat, mille abil on võimalik renderdada visuaalselt keerulisi stseene.

Tehisintellekti valdkonnas kiirendab RTX 50 seeria nii masinõppe treenimist kui ka vastuste genereerimist. Nvidia on loonud ka uued NIM-mikroteenused, mida toetavad sealhulgas ka RTX 50 seeria kaardid. Need mikroteenused koosnevad juba treenitud tehisintellekti mudelitest, mida on võimalik jooksutada nii enda arvutis kui ka pilves. Need teenused saaksid võimaldada mängudes või muudes rakendustes jooksutada vestlusagente, pildigeneraatoreid ja teisi AI-mudeleid ilma, et arvuti oleks ühendatud mõne võimsa pilveserveriga.  

 Uued tehnoloogiad 

 Blackwelli arhitektuur 
pisi|Ameerika matemaatik ja statistik, kelle järgi sai Nvidia mikroarhitektuur nime
GeForce'i RTX 50 seeria põhineb Nvidia uuel Blackwelli mikroarhitektuuril, mis on mõeldud nii tarbijatoodele kui ka andmekeskustele. Blacwelli arhitektuur sai nime Ameerika matemaatiku ja statistiku David Blackwelli järgi. Blackwelli arhitektuur pakib uusi võimalusi suurte neuronvõrkude jooksutamiseks ja graafikaprotsesside kiirendamiseks: näiteks maksimaalsete andmekeskuse toodete die-tehnoloogias on kasutatud 208 miljardit transistort ja kaks die't (kahetuumaline lähenemine), mis on omavahel ühendatud 10 terabaidise sekundikiirusel töötava sidekanaliga. Turule toodud mängukaartide tippmudelil RTX 5090 kasutab NVIDIA andmetel umbes 92 miljardit transistori ning suudab teha üle 3352 teraoperatsiooni sekundis (TOPS). Blackwell on ehitatud TSMC spetsiaalselt välja töötatud 4NP (4 nm) protsessil, mis võimaldab suurendada kiibi efektiivsust ning tootlikkust.
Blackwelli arhitektuuriga GPUd sisaldavad viienda põlvkonna tensor tuumasid ja neljanda põlvkonna raytracing tuumasid. Viies põlvkond tensor tuumasid pakub tuge uudsetele arvuformaatidele (näiteks 4-bitisele arvutusele, FP4) ja kahe-tasandilisele mastaapimisele (micro-tensor scaling), suurendades AI-arvutuse võimsust mitmekordselt. Neljas põlvkond raytracing tuumasid võimaldab hallata väga keerukaid geomeetriaid (sh RTX Mega Geometry), et reaalajas renderdada palju detailirohkemaid stseene. Lisaks tutvustab Blackwell arhitektuuri uuendusi andmekaitses (NVIDIA Confidential Computing) ning kiireks GPU-vaheliseks suhtluseks viienda põlvkonna NVLink võrku. Kokkuvõttes on Blackwell mitmekordne hüpe eelneva Ada Lovelace arhitektuuri suhtes, mistõttu NVIDIA tegevjuhi Jensen Huangi sõnul on tegemist kõige olulisema innovatsiooniga graafikaprotsessorites alates programmeeritavate varjutajate ajast.

 DLSS 4 
DLSS 4 (Deep Learning Super Sampling 4) on Nvidia pilditöötlustehnoloogia neljas põlvkond, mis on välja töötatud, et parandada mängude visuaalset kvaliteeti reaalajas kasutades masinõpet. DLSS 4 kasutab spetsiaalselt välja õpetatud närvivõrke ja neljanda põlvkonna tensor tuumasid mängude kaadrisageduse suurendamiseks ja madala eraldusvõimega piltide eraldusvõime suurendamiseks. Uuendatud algoritmid suudavad paremini ennustada objektide liikumist tagades vähem artefakte ja sujuvama videopildi.

DLSS 4 kasutab uut multi frame generation tehnoloogiat, kus genereeritakse ühest renderdatud kaadrist kuni kolm uut kaadrit. DLSS 3 kaadrigenereerimise tehnoloogia suutis ühest renderdatud kaadrist genereerida ainult ühe uue kaadri. Kasutades seda tehnoloogiat on võimalik saavutada palju suuremat kaadrisagedust võrreldes varasemate põlvkondade graafikakaartidega.

 GDDR7 
RTX 50 seeria GPUd on esimesed tarbijatele mõeldud graafikakaardid, mis kasutavad GDDR7 (Graphics Double Data Rate 7) mälu. GDDR7 võimaldab suuremat andmeedastuskiirust kui varasemad mälustandardid kasutades sama laia liini. RTX 50 seeria graafikakaardid kasutavad Samsungi mälumooduleid.

 12V-2×6 toitepistik 
RTX 50 seeria kaardid on võimsaimad tarbijatele mõeldud kaardid ning seetõttu on neil vaja uudset toitepistikut. Uueks toitepistikuks on 12V-2×6 toitepistik, mille standard kehtestas PCI-SIG 2023. aasta juulis. Uus pistik on märgisega H++ ning asendab eelmise 12VHPWR toitepistiku (märgisega H+). Uus pistik võimaldab edastada kuni 600 W toidet, emaplaadi liidesest on võimalik saada veel 75 W, mis viib võimaliku videokaardi koguvõimsuse 675 W, mis on 75 W rohkem kui eelmine 12VHPWR toitepistik.

12V-2×6 ja 12VHPWR pistikud ei ole üksteisest väga erinevad. 12V-2×6 pistikul on sama palju kontakte kui eelmisel pistikul, kuid selle sense-pinid on lühemad (1,5 mm võrreldes eelmise pistiku 4mm-ga). Sense-pinid on lühendatud, et teha kindlaks, et pistik on oleks täiesti sisestatud. See vähendab pistiku ülekuumenemise ohtu. Kuigi muudatustele on uus standard tagasiühilduv, ehk uute kaartidega saab kasutada ka vanu 12VHPWR juhtmeid.

 Mudelite ülevaade 
GeForce RTX 50 seeria sisaldab mitmesuguseid mudeleid erineva jõudluse ja hinnaastmega. Peamised teadaolevad mudelid ning nende põhitehnilised näitajad on järgmised:

 RTX 5090 Sellel on 21760 CUDA tuuma ja 32 GB GDDR7 videomälu. NVIDIA teatel suudab RTX 5090 sooritada üle 3352 teraoperatsiooni sekundis (TOPS). Kaardi tipptaktsagedus on umbes 2,41 GHz ja selle energiatarve (TGP) on hinnanguliselt 575 W. Tegemist on seni jõudluse poolest kõige võimsama GeForce GPU-ga, mis vastab ligikaudu kahekordsele jõudlusele võrreldes eelmise generatsiooni RTX 4090ga.
 RTX 5080 Sellel on 10752 CUDA tuuma ja 16 GB GDDR7 mälu. GPU maksimaalne tipptaktsagedus on ~2,62 GHz ja see suudab teoreetiliselt sooritada 1801 teraoperatsiooni sekundis (TOPS). RTX 5080 TGP on 360 W.
 RTX 5070 Ti See sisaldab 8960 CUDA tuuma ning 16 GB GDDR7 mälu. Selle teoreetiline AI-võimsus on 1406 TOPS ja kaardi TGP 300 W.
 RTX 5070 Sellel on 6144 CUDA tuuma ja 12 GB GDDR7 mälu. Selle AI-arvutusvõimsus on 988 TOPS ja TGP 250 W.
 RTX 5060 Ti Sellel kaardil on 4608 CUDA tuuma ja 8 või 16 GB GDDR7 mälu. Ai-arvutusvõimsus on 759 TOPS.
 RTX 5060 Kaardil on 3840 CUDA tuuma ja 8 GB GDDR7 mälu. AI-arvutusvõimsus on 614 TOPS.
 Sülearvutimudelid 
RTX 50 seeria graafikakaardid jõuavad ka sülearvutitesse. Nvidia sõnul pakuvad sülearvutitele jaoks mudelid kõik lauaarvuti mudelite funktsioone. Uue põlvkonna Max-Q tehnoloogia abil on sülearvuti tööaeg piiratud koormusel kuni 40% pikem võrreldes eelmise generatsiooni mudelitega.
alt=RTX 50 seeria kaardiga varustatud sülearvuti|pisi|RTX 50 seeria kaardiga varustatud sülearvuti
Nvidia on teatanud, et sülearvutimudelid tulevad RTX 5090, RTX 5080, RTX 5070 Ti ja RTX 5070 mudelitest, millel on vastavalt 24 GB, 16 GB, 12 GB ja 8 Gb GDDR7 mälu. Nende graafikakaartidega varustatud sülearvuteid on võimalik osta juba 2025. aasta kevadest. Sülearvutid varustatud RTX 5090, RTX 5080 ja RTX 5070 Ti kaartidega on saadaval märtsist ja RTX 5070 sülearvutid aprillist. Sülearvutitele mõeldud mudelid töötavad tavaliselt väiksema taktsageduse ja voolutugevusega kui nende lauaarvuti vastsed. See on selleks, et pikendada sülearvuti tööd akutoitel ja vähendada ülekuumenemist. Seetõttu ei saa oodata RTX 5090 varustatud sülearvutist sama tulemust kui sama kaardiga varustatud lauaarvutist.

 Turuolukord ja konkurents 
2025. aasta seisuga on Nvidia diskreetsete graafikakaartide turuliider. Valve'i 2025. aasta aprilli uuringu kohaselt on ~74% kasutajatest Nvidia graafikakaart, ~25% AMD graafikakaart ja alla ühe protsendi kasutajatest kasutavad Inteli graafikakaarti. AMD uued RDNA 4 arhitektuuril põhinevad Radeon RX 9000 kaardid olid uuringu kohaselt kasutajate arvutitest puudu, kuigi need läksid turule märtsi alguses. Selles on süüdi ilmselt kaartide piiratud saadavus. AMD on teatanud, et RDNA 4 arhitektuuriga on parandatud kiirtejälitus (ray tracing) jõudlust eelmise põlvkonnaga võrreldes üle kahe korra.

 Poleemika 

 Probleemid toitepistikuga 
RTX 50 seeria Founders Edition'i (kaardid, mis on toodetud Nvidia enda poolt) RTX 5090 toitepistikul on sama probleem, mis oli ka eelmise põlvkonna RTX 40 seeria kaartidel. Pistikud ülekuumenevad, mis põhjustab nende sulamist ja teatud olukordades isegi põlema süttimist.
 Viited 

Kategooria:Arvutitehnika