Alutaguse praostkond

Alutaguse praostkond oli luteri kiriku  praostkond Eestis, mis moodustati  1772. aastal ja ühines 1. jaanuaril 1951 Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Viru praostkonnaga.

Aastatel 1580–1582 vallutas Rootsi, Moskva ja Rootsi vahelises Kahekümneviieaastases sõjas, Karjala ning Ingeri, Jaanilinna ja Narva. Rootsi riigikiriku superintendent Hermann Samsoni eestvõttel loodi  1636. aastal kuus praostkonda:  Eesti aladel Narva praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond. 

 Alutaguse praostkond 
Alutaguse praostkond moodustati Venemaa keisririigi valitsusajal,  1772. aastal Virumaa idaosast: Jõhvi, Lüganuse, Nigula ning Vaivara kihelkonnast. 

Asehalduskorra ajal (1784–1796) oli igas kreisis eraldi praostkond. Tallinna asehaldurkonna Tallinna asehaldusvalitsuse publikaat 20.03.1785 kehtestas järgmise kirikliku jaotuse: Tallinna praostkond; Paldiski 1., 2. praostkond; Rakvere 1., 2. praostkond (Viru-Nigula, Lüganuse, Jõhvi, Vaivara kihelkond). Aseahalduskorralduseaegsed muudatused annulleeriti keiser Paul I poolt 26. veebruaril 1797 ja taastati asehalduskorraeelne halduskord. See tähendas ka endisaegsete praostkondade süsteemi taastamist.

1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusega moodustati Venemaa keisririigis konsistooriumiringkonnad, VELK Eestimaa konsistooriumiringkonnas olid Alutaguse praostkonnas (saksa k. Propst-Sprengel Allentacken)"Alphabetischen Verzeichniß sämmtlicher im Gouvernement Estland belegenen Güter, Pastorate und Landstellen", im Rigascher Almanach für 1862, S. 159–174Eduard Paucker, Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848: Im Anschlusz an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker", Reval 1885, seite 15-18:
Viru-Nigula kogudus, Viru-Nigula kirikus (Maholm, St. Nicolai-Kirche) 
Jõhvi Mihkli kogudus; abikirikud Pühajõe kogudusel Pühajõel ja Iisaku kogudusel Iisakus (Jewe, Filial Pühhajöggi und Isaak)
Lüganuse Ristija Johannese kogudus, Lüganuse kirikus (Luggenhusen)
Vaivara Maarja kogudus Vaivara kirikus; abikirik Peeterristi kirik (Waiwara, Fil. Peters-Capelle),

1864. aastal moodustati Iisaku kihelkond ja 1867. aastal Iisaku kogudus eraldus eraldi kogudusena.

1884. aastal ehitati Vaivara koguduse abikirik Joaoru Aleksandri kirik Narva Aleksandri kogudusele ja 1900. aastal Vaivara koguduse abikirik Narva-Jõesuu Nikolai kirik Narva-Jõesuu Niguliste kogudusele.

20. sajandi alguses olid Alutaguse praostkonna kirikukihelkonnad Rakvere kreisis Virumaal: Nigula kihelkond, Lüganuse kihelkond, Jõhvi kihelkond, Iisaku kihelkond,  Vaivara kihelkondLindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale, 1910, lk 74-75. Rakvere kreisi aladel tegutses ka Viru praostkond.
 Alutaguse praostid 
1634– Kyösti Väänänen, Herdaminne för Ingermanland. I, Lutherska stiftsstyrelsen, församlingarnas prästerskap och skollärare i Ingermanland under svenska tiden s. 107,  Svenska litteratursällskapet i Finland, 1987., Martinus Beer/Martinus Bär (surn. 1646/1648), Alutaguse praost, Narva Johannese koguduse pastorDas Inland 1836 nr 36, seite 593 
1638 (1639)–1643 ?Besicke, Andreas, TLÜAR rahvusbibliograafia isikud, Andreas Besicke, Viru ja Alutaguse praost ning Lüganuse koguduse pastor
1641–1645Ericus Johannis Falck, TLÜAR rahvusbibliograafia isikud, Ericus Johannis Falck, Alutaguse praostRecke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 549 ning Narva Johannese rootsi-soome koguduse pastor, Narva konsistooriumi assessor
1643–1647, Reiner Brocmann, Virumaa ja Alutaguse praost ja Kadrina Katariina koguduse pastor
1649–, Martin ZareniusZarenius, Martin, TLÜAR rahvusbibliograafia isikud  (1608–1657), Viru ja Alutaguse praost ning Haljala koguduse pastor
1659–1673,  Michael Scholbach, Virumaa ja Alutaguse praost ning Viru-Nigula koguduse pastor
1674–1695, Johann Engelhard Bender, Virumaa ja Alutaguse praost ning Väike-Maarja koguduse pastor
1706–1710, Christian Kelch, Virumaa ja Alutaguse praost ning Viru-Jaakobi koguduse pastor
1731–1733, Georg Handtwig, Virumaa ja Alutaguse praost ning  Kadrina Katariina koguduse pastor
1734–1750,  Paul Johann Knieper, Virumaa ja Alutaguse praostkonna praost ning Jõhvi Mihkli koguduse pastor
1753–1759, Samuel Nauhausen,  Virumaa ja Alutaguse praost ja Kadrina Katariina koguduse pastor
1771–1780, Friedrich Immanuel Arvelius, Alutaguse praost ja Viru-Nigula koguduse pastor
1795–1797, Johann Gottfried Dietrich (1731–1797),  Alutaguse praost ja  Vaivara koguduse pastor
1798–1816, Peter Koch (1757–1816), Alutaguse praostLeo Anvelt, О. W. Masing Lüganusel. Keel ja Kirjandus, 1968, nr 12, lk 729,  1782–1816 Jõhvi Mihkli koguduse pastor
 1816–1844, Carl Friedemann Vogt, Alutaguse praostkonna praost ja Lüganuse Ristija Johannese koguduse pastor
1844–1847, Carl Friedrich Koch (1787–1847), Alutaguse praost ning  Jõhvi Mihkli koguduse pastor
1847–1863, Gustav Hasselblatt, Alutaguse praostEduard Paucker, Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848: Im Anschlusz an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker", Reval 1885, seite 4 ja Viru-Nigula koguduse pastor
1863–1871, Friedrich Ferdinand Meyer, Alutaguse praost ja Jõhvi Mihkli koguduse pastor
1882–1903, Fromhold Hermann Hunnius, Alutaguse praost ja Viru-Nigula koguduse pastor
1904–1918, Ferdinand Walther, Alutaguse praost ja 1882–1918 Lüganuse Ristija Johannese koguduse pastor
1918, Johannes Heinrich Luther, Alutaguse praostkonnapraost ning Narva Johannese koguduse pastor

Eesti Vabariigi algul liideti Narva kirikud, sh ka EELK Narva Aleksandri kogudus, Narva Peetri kogudus, Narva Rootsi-Soome Mihkli kiriku Soome-Rootsi Mihkli kogudus, Alutaguse praostkonnaga Narva-Alutaguse praostkonnaks. Narva-Alutaguse praostkond liideti 1951. aastal Viru praostkonnaga8.2.3. Praostkonnad, Eesti Ajalooarhiiv.

Viited

 Kirjandus 
 Eduard Paucker, Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848: Im Anschlusz an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker", Reval 1885, seite 4

Kategooria:Praostkonnad
Kategooria:Virumaa ajalugu
Kategooria:Narva ajalugu
Kategooria:Evangeelne kirik Eestis
Kategooria:EELK praostkonnad