Narva praostkond

Narva praostkond oli luteri usu kiriku praostkond Viru- ja Ingerimaal, Rootsi valitsusajal.

Aastatel 1580–1582 vallutas Pontus De la Gardie Moskva ja Rootsi vahelises Kahekümneviieaastases sõjas, Karjala ning Ingeri, Jaanilinna ja Narva. Vene vägi oli sunnitud Põhja-Eestist lahkuma.  Pärast Narva vallutamist rootslaste poolt 1581. aastal loodi Narvas ka rootsi ja soome kogudusedKristjan Luhamets, Koguduse lugu: Narva Jaani, e-kirik.eelk.ee, 2. nov. 2022. Aastatel 1591–1617 olid endised Narva ja Vasknarva foogtkonnad ühendatud Narva lääniks ning Alutaguse kihelkond oli Rootsi Ingeri osa. 1617. aastal sõlmiti Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel Stolbovo rahu,  Ingeri sõja lõpetanud rahulepinguga sai Venemaa Rootsilt tagasi Vene alad, kuid pidi loovutama Rootsile Ingerimaa koos Ivangorodi kindlusega (Jaanilinna), Jaama, Koporje, Nöteborgi (kindluse) ja Laadogast läänes oleva Laadoga-Karjalaga Käkisalmi lääni.

Rootsi riigikiriku superintendent Hermann Samsoni eestvõttel loodi Rootsi Liivimaal Liivimaa kindralkubermangus1629. aastal moodustati Liivi-, Ingerimaa ja Käkisalmi läänist Liivimaa kindralkubermang  1636. aastal kuus praostkonda:  Eesti aladel Narva, Pärnu ja Tartu ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riia, Koknese ja Võnnu praostkond. 

Narva praostkonda kuulusidKarl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 11 Virumaa ja Ingerimaa kubermangu Narva linnakogudused ja Narva linnakonsistoorium, Ivangorodi lään, Jama lään, Koporje lään, Nöteborgi lään.

Narva linnakoguduste, Ingerimaa ja Alutaguse aladeOlaf Sild. Kirikuvisitatsioonid eestlaste maal vanemast ajast kuni olevikuni. Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised B, Humaniora XL. Tartu, 1937, lk 73 Narva ja Ingerimaa superintendendiks, Narvas nimetati 1641 Heinrich Stahl, 1651. aastal ühendati aga Alutaguse kihelkond Eestimaa aadelkonna soovil nii halduslikult kui ka kiriklikult Eestimaa kubermanguga, Narva aga ühendati Ingerimaa kubermanguga.
pisi|Narva Jaani kirik
1641. aastal alustati kiriku ehitamist Narva rootsi kogudusele. 1645. aastal pärandas Narva bürgermeister Diedrich Warnecken kiriku ülalpidamiseks Päite mõisa, samal aastal kinnitas Rootsi kuningriigi valitsus Narva Jaani kiriku Narva toomkirikuks. Narva linnas tegutsesid rootsi kogudus, saksa kogudus ja ühine soome-eesti kogudus.
pisi|Narva linna, Narva lääni ja Ingerimaa kubermangu alad, 1699
Narva ja Ingerimaa superintendendid

Viited

Kategooria:Praostkonnad
Kategooria:Virumaa ajalugu
Kategooria:Narva ajalugu
Kategooria:Rootsi valitsusaeg Eestis
Kategooria:Evangeelne kirik Eestis