Väikemarabu

Väikemarabu (Leptoptilos javanicus) on toonekurglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Väikemarabu on 110–120 cm pikk, tiibade siruulatus on 210 cm. Tiiva pikkus on 580–660 mm, saba 230–253 mm, jookse 228–268 mm, nokk 260–305 mm. Kaalub 5 kg.

Pea ja kael on kollased ja sulgedeta. Pealagi on rohekaspruun. Selg, tiivad ja saba on mustad roheka läikega. Alapool on valge. Nokk on kollane, nokaots valge. Jalad on rohekaspruunid või mustad. Silmad on valged.

Pulmarüüs on pea, kael ja nokatüvik punased. Tiibadel on vasekarva täpid.

Noorlinnu ülapool on tuhmim ja tema kaelal on rohkem sulgi.

Emas- ja isaslinnu sulestik on samasugune. Isaslinnu nokk on jämedam.

Sarnaneb välimuselt india marabuga, kuid india marabu on suurem, tema nokk on suurem, peas on tume koorik, mis sarnaneb kuivanud verega, sabaalune on hall ja hundsulestikus on tiibadel hele vööt.

Levik
Elavad Indias, Sri Lankal, Lõuna-Hiinas, Indohiinas ja Indoneesias.

Elavad mangroovides, mudaväljadel, soodes, üleujutatud rohumaadel, järvede ääres ja riisipõldudel.

Toitumine
Toitub kaladest, eriti mudahüpikutest, konnadest, roomajatest, koorikloomadest, rändtirtsudest, rottidest, lindudest, limustest ja vähesel määral raibetest. Mudast mudahüpikute otsimisel pistab pea ja mõnikord ka kaela muda sisse.

Pesitsemine
Väikemarabud pesitsevad kolooniates, tihti koos teistest liikidest lindudega nagu rand-toonekurg ja india marabu.

Ehitavad pesa suure puu otsa 12–30 m kõrgusele. Okstest tehtud pesa on 1,5 m lai ja 1,2 m sügav. Tavaliselt pesitsevad mangroovides.

Pesitsevad novembrist jaanuarini. Kurnas on 2–4 muna mõõtmetega 73 × 53,5 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 32–34 päeva. Pojad lahkuvad pesast 100 päeva vanuselt.

Eluiga
Väikemarabud võivad elada 30-aastaseks.

Viited

Välislingid

Kategooria:Toonekurglased