Parisselja rabaleid

Parisselja rabaleid on üks terviklikumaid arheoloogilisi rõivajäänuseid Eestis ja varaseim teadaolev arheoloogiline rõivaleid Pärnumaalt. Leiukomplekti kuuluvad kuuejäänused, sääremähised, katked kõlapaelast ja neljatahulistest nööridest. Rõivad olid kokku pandud ja asetatud okaspuust laudade alla, mistõttu peetakse seda võimalikuks rabaohvriks.  

 Ajalugu 
Rõivakomplekt leiti 1917. aastal kuivendustööde käigus Parisselja rabast, ligikaudu 15 km Pärnu linnast põhja pool Sauga jõe vasakkaldalt. Leiuks oli riidepamp, mis sisaldas umbkuue jäänuseid, sääremähiseid, kõlavöö katkeid ning neljatahulisi nööre, millega pamp oli kinni seotud.

Süsinikudateeringu põhjal on leid 16. sajandist või 17. sajandi algusesest. Parisselja rabaleid on eriline, kuna tegemist on ühe vähestest säilinud rõivakomplektidest, mis pakub teavet tolleaegse maarahva rõivastuse kohta. Komplekti on peetud meeste rõivastuseks, kuid universaalne lõige ning tinulistega ääristatud servad viitavad võimalusele, et tegemist võis olla ka naisterõivastega.

1919. aastal jõudsid leiud Eesti Rahva Muuseumisse, kus neid säilitatakse tänaseni.

 Tehnilised omadused 
Komplekt on valmistatud muinasajale omases kudumistehnikas. 

Varrukateta umbkuue kangas on kootud villasest lõngast, kasutades 2/2 toimset sidust. Kangas valmistati tõenäoliselt raskustega püsttelgedel. Kasutatud villale on iseloomulik jämedus ja kiudude läbimõõdu varieeruvus, mis osutab sellele, et vill on saadud kohalikult maalambalt. Kuue lõige on lihtne. Umbes 236 cm pikkusele ja 62 cm laiusele kangatükile lõigati keskele 15–16 cm peaava ning külgedele lisati küljesiilud. Õmblemisel kasutati taimsest kiust niiti. Kaeluse- ja varrukaavad kaunistati tinulistega, kaelaava esiosa ehtis heledast, jämedast lõngast tikitud triip. Dekoratiivseks elemendiks olid ka kaks tumedamat pikitriipu, mis olid kangasse kootud mõlemale poole kaelust.

Sääremähised on valmistatud 2/2 murdnurktoimsest villasest kangast, mis on samuti kootud raskustega püsttelgedel. Kangaribad on 265–275 cm pikkused ja umbes 13 cm laiused. Komplekti kuulunud kahevärvilised punutud neljatahulised nöörid võisid olla sääremähiste kinnitamiseks. 

Kõlapael on olnud kahevärviline ja täitnud arvatavasti vöö funktsiooni. Kahe katke kogupikkus on ligikaudu 162 cm ning paela laius 17 mm.

Leidude heale säilivusele aitas kaasa rabades olev hapnikuta, kergelt happeline keskkond ja tanniinide konserveeriv toime.

 Vaata ka 

 Vikipeedia:Toimne sidus

 Vikipeedia:Pikk-kuub

 Viited 

Kategooria:Eesti arheoloogia