Operatsioon Ämblikuvõrk

Operatsioon Ämblikuvõrk oli droonirünnak, mille viis Ukraina Julgeolekuteenistus (SBU) läbi Venemaa sisemaal 1. juunil 2025 Vene-Ukraina sõja ajal. Koordineeritud rünnakud suunati Venemaa õhuväe kaugmaalennuväeüksuste pihta viies õhuväebaasis — Belajas, Djagilevos, Ivanovo Severnõis, Olenjas ja Ukrainkas — kasutades droone, mis olid peidetud Venemaa territooriumil asuvatesse veoautodesse ja sealt välja lastud.Tämä tiedetään Ukrainan operaatiosta: Video näyttää iskun pommi­koneisiin. Helsingin Sanomat, juuni 2025

See oli sõja seni suurim droonirünnak Venemaa õhuväebaaside vastu, milles kasutati 117 drooni ja mis Ukraina ametnike sõnul kahjustasid üle 40 lennuki. Venemaa kinnitas rünnaku toimumist. Operatsioon oli tähelepanuväärne oma enneolematu geograafilise ulatuse poolest – hõlmas viit oblastit viies ajavööndis  –, eriti Belaja õhuväebaasi rünnak Ida-Siberis, kus kahju kinnitati 4,300 km Ukrainast.  Avaliku informatsiooni (OSINT) analüütikute sõnul tabas rünnak kahes baasis satelliidipiltide ja video põhjal vähemalt 13 sõjalennukit. 

 Ettevalmistus 
pisi| SBU juht Vasõl Maljuk vaatab Venemaa sõjaväelennuväljade satelliidipilte (päripäeva: Olenja, Ivanovo Severnõi, Ukrainka, Belaja ja Djagilevo) ning strateegiliste pommitajate Tu-95MS (vasakul) ja Tu-22M3 (paremal) fotosid.
Volodõmõr Zelenskõi ütles, et planeerimise algusest kuni operatsiooni elluviimiseni kulus 18 kuud ja 9 päeva.  Ukraina allikate sõnul viisid "äärmiselt keeruka" operatsiooni  plaani ellu SBU juht Vasõl Maljuk ja tema töötajad ning selle edenemist juhendas isiklikult Zelenskõi.  Droonid transporditi Venemaale, igasse puidust stardikonteinerisse paigutati ligikaudu 36 drooni  ja seejärel paigaldati konteinerid veoautodele. Rünnaku alguses avati nende konteinerite katused kaugjuhtimise teel ja droonid lennutati sihtmärkide juurde.   Ukraina allikad väitsid, et Venemaa territooriumil operatsiooni ette valmistanud agendid evakueeriti enne rünnakute algust. 

Ameerika ja Ukraina allikate sõnul ei teavitatud Ameerika Ühendriike rünnakutest ette.  

 Tabamused 
pisi| Tu-95-de põlemine ühes rünnatud baasis
Ukraina kasutatud 117 FPV drooni sihtmärgiks olid viis Venemaa õhuväebaasi: Belaja, Djagilevo, Ivanovo Severnõi, Olenja  ja Ukrainka .   SBU väidab, et on tabanud enam kui 40 Venemaa sõjalennukit, sealhulgas strateegilisi pommitajaid Tu-160, Tu-95 ja Tu-22M ning õhuseirelennukit A-50 .  Pärast rünnakuid kuulutasid Venemaa ametnikud Engelsi ja Morozovski õhuväebaaside suhtes välja eriolukorra võimaliku õhuohu tõttu nendes baasides. 

President Zelenskõi ütles, et operatsiooni „staap” asus Venemaa Föderaalse Julgeolekuteenistuse (FSB) kontori lähedal ning et 34% Venemaa strateegilistest tiibrakettide vedajatest, mis paiknesid õhuväebaasides, said tabamuse. 

 Olenja 
Pärast varasemaid meediateateid strateegiliste lennukite massilisest paigutamisest Murmanski lõunaosas asuvasse Olenja õhuväebaasi  rünnati õhuväebaasi FPV droonidega, mis hävitasid või kahjustasid mitut strateegilist lennukit. Vene meedia teatas Olenja rünnakust, kuid väitis, et õhutõrje töötab.  Olenegorski elanikud teatasid plahvatustest ja tulekahjust ning hiljem avaldati video sündmustest.  Olenja ründamine viidi läbi bensiinijaamas asuvast veoautost. Toimus vähemalt 10 plahvatust.  Võimud keelasid elanikkonnal Olenegorskisse siseneda või sealt lahkuda. Õhuväebaasis baseeruvate lennukite hulgas olid ka tuumarelva kandmiseks võimelised Tu-95 pommitajad.   OSINT projekti AviVector andmetel oli 26. mai seisuga õhuväebaasis kaks Tu-95MS, kolm Tu-160 ja kaks Su-34. 

 Belaja 
Irkutski oblastis asuvale Belaja õhuväebaasile pandi toime rünnak, mida kinnitasid kohalikud elanikud ja kuberner Igor Kobzev, kes ütlesid, et toimus "kukkumine vanale hoonele". Nagu Olenjas, lasti droonid õhku veoautodelt. See oli esimene Ukraina rünnak Siberis. Lennuväebaasis paikneb 200. kaardiväe raskepommitajate lennuväe Bresti Punalipu rügement, mis on relvastatud strateegiliste pommitajatega Tu-22M3 .   Kuberner näitas kaadrit suitsusambast.  OSINT-projekti AviVector andmetel oli rünnakule eelnenud päeval lennubaasis 52 strateegilist lennukit (35 Tu-22M3 pommitajat, 6 Tu-95 MS pommitajat ja 7 Tu-160 pommitajat), 30 MiG-31 hävitajat ning 8 abi- ja transpordilennukit. 

2. juunil kinnitas kommertssatelliidifotode OSINT-analüüs kolme hävinud Tu-95 pommitaja, ühe võimalikult kahjustatud Tu-95, hävinud Tu-22M3 pommitaja  ja kolme võimalikult hävinud Tu-22M3 pommitaja olemasolu. [ parem allikas vaja ]

 Djagilevo 
Rünnakutest teatati Rjazani lähedal asuval Djagilevo lennuväljal.   Kohalik kuberner kinnitas rünnakut ja teatas, et alla tulistatud drooni kild kahjustas elamu katust, kuid keegi vigastada ei saanud.  Teatati vähemalt seitsmest plahvatusest.  Seal baseeruvad pommitajad Tu-95 MS ja Tu-22M3 . 

 Ivanovo Severnõi 
Ivanovo lähedal asuvale Ivanovo Severnõi õhuväebaasile teatati rünnakust,   kuid kohalikud võimud rünnakust ei teatanud.  Ivanovo baasi rünnati viimati 23. mail 2025.  The Moscow Timesi andmetel tabati A-50 tõenäoliselt siin. 

 Ukrainka 
Ukrainka õhuväebaasi Serõševo lähedal Amuuri oblastis üritati rünnata, kuid see ebaõnnestus, sest FPV-droone vedanud veoauto plahvatas.   

 Tagajärjed 
Ukraina ametnike sõnul kahjustasid rünnakud kolmandikku Venemaa strateegilistest tiibrakettide kandjatest, mille väärtus on hinnanguliselt 7 miljardit USA dollarit.  Sõjauuringute Instituut märkis oma esialgses analüüsis, et Venemaa võimekus lasta Ukrainasse pikamaarakette ja droone võis olla vähemalt ajutiselt piiratud ning, et mõnda vanemat strateegilist lennukit, mis tabamuse sai, ei olnud võimalik asendada, kuna neid enam ei toodeta.  Nende hulka kuuluvad külma sõja ajal loodud Tupolevi strateegiliste tuumapommitajate perekond, mis kahjustas tõsiselt Venemaa tuumatriaadi võimekuse ühte osa. Wall Street Journal väitis, et luure suutmatus rünnakuid ennetada võib suurendada Putini paranoiat ja viia puhastusteni Venemaa siseriiklikes luureteenistustes.  Mõned kommentaatorid ja Venemaa sõjaväeblogijad nimetasid sündmust Venemaa Pearl Harboriks . 

Venemaa kaitseministeerium nimetas operatsiooni "terrorirünnakuks",  märkides rünnakuid õhuväebaasidele viies Venemaa piirkonnas, kuid väites, et kolmes piirkonnas tõrjuti rünnakud tagasi.  See kinnitas Olenja ja Belaja õhuväebaasides lennukitele tekitatud kahjustusi. 

TASS teatas, et politsei kuulab üle rünnakus väidetavalt osalenud veoautojuhi.  Venemaa kaitseministeerium teatas, et Murmanski ja Irkutski oblastis toimunud rünnakutes, mille nad tunnistasid, ohvreid ei olnud ning et mitu "osalejat" on vahistatud. 

 Viited 

 Välislingid 
 Paul Brown ja Thomas Spencer. How satellite images show scale of Ukraine's drone attack on Russian bombers. BBC, 4. VI 2025

Kategooria:CS1 allikad vene keeles (ru)
Kategooria:Ülevaatamata tõlgetega leheküljed
Kategooria:Vene-Ukraina sõda
Kategooria:2025. aasta Venemaal