Eesti Vabariigi ja NSV Liidu valitsuste kokkulepe NSV Liidu relvajõudude Eesti territooriumil viibimise tingimustest (1940)

pisi|150px|August Rei
Kokkulepe Eesti Vabariigi valitsuse ja NSV Liidu valitsuse vahel NSV Liidu relvastatud jõudude Eesti territooriumil viibimise üldiste administratiivsete tingimuste kohta oli 8. juunil 1940. a Eesti Vabariigi valitsuse ja NSV Liidu valitsuse vahel sõlmitud leping, millega reguleeriti Nõukogude vägede Eestis viibimise täpsemad administratiivsed tingimused. 

Tegelikult polnud antud lepingul NSV Liidule enam olulist tähendust, sest juba järgmisel päeval alustas NSV Liit otseseid sõjalisi ettevalmistusi Eesti okupeerimiseks. 

 Taustast 
1. septembril 1939 algas Saksamaa kallaletungiga Poolale Teine maailmasõda. Eesti delkareeris end suurriikide vahel puhkenud sõjas erapooletuks. 

1939. aasta sügiseks koondas NSV Liit Eesti (samuti Läti) piiride taha arvuka Punaarmee väegrupeeringu, mis ähvardas Eestit sõjalis-poliitiliselt. 

28. septembril sõlmiti NSV Liidu ja Eesti vahel Moskvas vastastikuse abistamise pakt. Suure naaberriigi surve alla jäänud Eesti lubas lepingu alusel oma territooriumile sõjaväebaasid 25 000 Nõukogude Liidu sõjaväelasele. Pakti elluviimine ei tohtinud mingil viisil riivata lepinguosaliste suveräänseid õigusi, eriti nende majandussüsteemi ja riiklikku korda. 

Oktoobris 1939 saabusid Eestisse Punaarmee üksused, asudes kiiruga ette valmistatud baasidesse või asukohtadesse. Peagi esitati Nõukogude poolelt aga täiendavaid soove või tingimusi lisaobjektide kasutamiseks ning lisatööjõu sissetoomiseks. 

1940. aasta mais oli lõpuks allkirjastatud sõjaväeline Kokkulepe Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel seoses NSV Liidu sõjajõudude viibimisega Eestis.

 Lepingu sõlmimine 
Leping NSV Liidu relvastatud jõudude Eesti territooriumil viibimise tingimuste kohta sõlmiti pärast 1940. aasta kevadel toimunud keerukaid läbirääkimisi Moskvas 8. juunil. 

Lepingu allkirjastasid NSV Liidu välisasjade rahvakomissari asetäitja Vladimir Dekanozov ja Eesti saadik Nõukogude Liidus August Rei.

 Tekst 

 Lepingu sõlmimise järel 
Keerukate läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingul polnud Nõukogude poolele tegelikult sisulist tähendust. Kohe sõlmimise järgmisel päeval, 9. juunil 1940 andis Nõukogude Liidu kaitse rahvakomissar marssal Semjon Timošenko ja Punaarmee kindralstaabi ülem, 1. järgu komandör Boriss Šapošnikov välja NSV Liidu Kaitserahvakomissariaadi direktiivi nr. 02622 erioperatsiooniks "Gudok" ehk Eestisse sissetungi ettevalmistamiseks. Vaid üheksa päeva pärast lepingu allkirjastamist, 17. juunil 1940, okupeeriski NSV Liidu Punaarmee Eesti Vabariigi.

 Vaata ka 
 Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt
 NSV Liidu sõjaväebaasid Eestis 1940. aastal
 Eesti okupeerimine 1940. aastal

 Viited 

Kategooria:1940. aasta Eestis
Kategooria:Nõukogude Liidu relvajõud Eestis