Ida-väikehüüp

Ida-väikehüüp (Botaurus eurhythmus) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Ida-väikehüüp on 33–39 cm pikk. Tiibade siruulatus on 55–59 cm.

Isaslinnu pealagi ja selg on üleni pruunid, emaslinnul on ülapoolel heledad täpid. Saba on must. Tiiva ülapoolel on hele laik, lennusuled on tumedad, alapool on hõbehall. Isaslinnu alapool on üleni beež, emaslinnu alapool on pruunitriibuline. Noka ülapool on pruun, alapool rohekaskollane. Pulmarüüs muutub nokk mustaks. Jalad on rohekaspruunid, liigeste juurest kollased. Silmad on kollased.

Noorlinnu selg ja tiivad on tumepruunid heledate täppidega. Alapool on pruuni-valgetriibuline.

Ida-väikehüüp sarnaneb välimuselt kold-väikehüübile, kuid ida-väikehüüp on veidi suurem, tema sulestik on tumedam ja tiiva alumine külg on hall.

Levik
Ida-väikehüüp pesitseb Kagu-Siberis, Ida-Hiinas ja Jaapanis. Talvitavad Lõuna-Hiinas, Indohiinas, Malaka poolsaarel, Suurtel Sunda saartel ja Filipiinidel.

Elavad padurates, soodes, jõgede ääres, rannikul, niisketel aasadel ja riisipõldudel. Jaapanis pesitsevad ka kuivadel karjamaadel.

Toitumine
Toituvad väikestest kaladest, konnadest, koorikloomadest ja putukatest. Kalimantanil toituvad peamiselt suurtest kilkidest.

Peamiselt videvikulise eluviisiga, kuid võivad olla aktiivsed ka päeval.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult. Rohust ehitatud pesa asub 1 m kõrgusel vee kohal või vee lähedal.

Pesitsevad maist augustini. Kurnas on 3–5 valget muna mõõtmetega 32 × 20 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 16–18 päeva. Poegade eest hoolitseb peamiselt isaslind.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased