Aafrika väike-hõbehaigur

Aafrika väike-hõbehaigur (Ardea brachyrhyncha) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Aafrika väike-hõbehaigur loeti varem väike-hõbehaigru alamliigiks Ardea intermedia brachyrhyncha.

Välimus
Aafrika väike-hõbehaigur on 56–72 cm pikk. Tiibade siruulatus on 105–115 cm. Kaalub 400 g.

Sulestik on valge. Nokk on kollane või kollakasoranž. Jala ülaosa on kollane, alaosa tumepruun või must. Valjasriba on helekollane. Silmad on kollased.

Pulmarüüs muutuvad nokk ja jala ülaosa roosakaspunaseks, valjasriba ereroheliseks ja silmad punaseks.

Noorlinnud on täiskasvanutest veidi kollakamad. Udusulis pojad on valged. Nokk on koorudes kollane ja muutub pruuniks.

Levik
Elavad Sahara-taguses Aafrikas, kuid nad ei ela kõrbes ega džunglis. Lääne-Aafrikas ulatub nende levila Senegalist Tšaadini, Ida-Aafrikas Sudaanist Lõuna-Aafrika Vabariigini.

Elavad soodes, jõgede ja järvede ääres, lammidel, riisipõldudel ning mangroovides.

Toitumine
Toituvad peamiselt alla 10 cm pikkustest kaladest, kuid ka konnadest, putukatest, koorikloomadest ja sisalikest.

Toituvad päeval. Tavaliselt toituvad üksi, vahel 15–20-linnulistes parvedes. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt.

Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates, kus võib olla sadu pesi. Tihti pesitsevad koos teiste haigurlaste, iibislaste ja kormoranlastega. Emaslind ehitab pesa isase toodud okstest ja pilliroost. Nii emas- kui isaslind võivad varastada oksi teistest pesadest. Pesa läbimõõt on 60–80 cm ja sügavus 20–40 cm. Pesa asub tavaliselt 3–6, vahel ka 20 m kõrgusel. Võivad pesitseda puu otsas, võsas või roostikus.

Pesitsevad vihmaperioodil või kohe pärast vihmaperioodi lõppu. Kurnas on 2–3 helerohelist muna mõõtmetega 47–49 × 35–40 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 24–27 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 40 päeva vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased