Villkael-toonekurg

Villkael-toonekurg (Ciconia episcopus) on toonekurglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Villkael-toonekurg on 86–95 cm pikk. Tiiva pikkus on 444–497 mm, saba 199–225 mm.

Sulestik on peamiselt must. Kael, alakõht ja saba on valged. Pealagi on must rohelise läikega. Rind ja ülaselg on lillaka läikega, ülejäänud ülapool on rohekassinise läikega. Silmad on punased. Nokk on must, nokaots punane. Sulgedeta nägu, lõug ja kõri on mustad. Jalad on punased.

Alamliigid ja levik
Liigil on kaks alamliiki:
 C. e. epicopus (Boddaert, 1783) – Indiast Indohiinani, Filipiinidel, Malaka poolsaarel ja Põhja-Sumatral
 C. e. neglecta (Finsch, 1904) – Lõuna-Sumatral, Jaaval, Väikestel Sunda saartel ja Sulawesi piirkonnas

Aafrika villkael-toonekurg arvati varem villkael-toonekure alamliigiks C. e. microscelis.

Elavad järvede, jõgede ja laguunide ääres, lammidel, padurates ja riisipõldudel. Sulawesil on kohatud 1400 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad kaladest, konnadest, madudest, sisalikest, suurtest putukatest, krabidest, roomajatest ja limustest.

Toituvad üksi. Toitu otsides kõnnivad aeglaselt.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult. Meetrilaiune ja 30 cm sügav pesa on ehitatud okstest ning vooderdatud rohuga. Pesa asub 20–30 m kõrgusel puu otsas. Vahel pesitsevad ka kaljudel ja mobiilimastide otsas. Võivad kasutada sama pesa mitu aastat järjest.

Põhja-Indias kestab pesitsusaeg juulist septembrini, Lõuna-Indias detsembrist märtsini. Kurnas on 3–4 muna mõõtmetega 62,9 × 47,4 mm. Mune hauvad mõlemad vanalinnud 35–40 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 55–65 päeva vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Toonekurglased