Kurdide olemasolu eitamine Türgi poolt

Kurdide eitamine on Türgi Vabariigi ametlik poliitika, mille järgi ei loeta kurde eraldi rahvaks. Kurdid räägivad erinevaid Loode-Iraani keelerühma murdeid ning nende ajalooline asuala on muuhulgas Türgi kaguosa (nn Türgi Kurdistan). Kurdide omariikluspüüded on olnud 1920. aastatest kestnud Türgi-Kurdi konflikti aluspõhjuseks. Türgi võimude ametlik hoiak on, et kurdid kuuluvad sarnaselt türklastele turgi rahvaste hulka. 

Valitsus ei tunnusta kurdi keelt eraldi keelena ning ei kasuta termineid "kurd" ja "Kurdistan". 20. sajandil oli sõnade "kurd" ja "Kurdistan" kasutamine kriminaalne, kurde nimetati mägitürklasteks (türgi keeles Dağ Türkleri). Türgi võimud proovisid ja proovivad juurutada seisukohta, et kurdid on türgi identiteedi kaotanud türklased, kes on segunenud muude rahvastega, nagu araablased, armeenlased ja pärslased. 21. sajandil on Türgi suhtumine kurdidesse mõjutanud laialdaselt Türgi välispoliitikat Lähis-Idas, näiteks riigi suhtumist Süüria autonoomsesse kurdi piirkonda ja autonoomsesse Iraagi Kurdistani.

Vaata ka
 Kurdivastasus
 Vandenõuteooriad Türgis
 Kurdide inimõigused Türgis
 Kurdide päritolu
 Ksenofoobia ja diskrimineerimine Türgis
 Kurdide massimõrvade loend

Viited

Allikad



Kategooria:Türgi poliitika
Kategooria:Kurdistan