Karl Gotthard von Knorring

Karl Gotthard Magnus von Knorring ( Võnnu mõis, Ridala kihelkond, Läänemaa – ) oli baltisaksa päritolu mõisnik ja Venemaa Keisririigi sõjaväelane, kes teenis ratsakaardiväepolgus polkovniku ehk ooberstina. Ta päris oma isalt Otto Wilhelm von Knorringilt Vasta mõisa ning emalt, Löwenwolde suguvõsa viimaselt pärijalt, Luke, Ilmatsalu, Meeksi ja Kahkva mõisad.

Elulugu
Karl Gotthard Magnus von Knorring sündis Otto Wilhelm von Knorringi ja Friederike Caroline Louise von Knorringi (snd von Löwenwolde) pojana Võnnu mõisas, mis toona kuulus Fersenitele. Tema isa, ratsaväe kindralleitnant, suri 1812. aastal, kui Karl oli 14-aastane. Isa surma järel päris ta Vasta mõisa, hiljem ka hulga teisi valduseid ema kaudu.

Karl von Knorring teenis Venemaa keisri ratsakaardiväes, kus ta saavutas polkovniku auastme.

7. aprillil 1822 abiellus ta Karl Gustav von Stackelbergi tütre Antoinette Charlotte Amalie von Stackelbergiga. Neil sündis kaks last – poeg Arthur (1823–1889) ja tütar Karoline Angelika Dorothea (1824–1846), mõlemad Magiljovis, kus Karl teenis tol ajal keiserlikus sõjaväes. Tütar Karoline abiellus hiljem Ziemeri mõisniku Adam Sigismund von Wolffiga.

1830.–1840. aastatel lasi Knorring ehitada kahekorruseliseks Tartus Lai tänav 36 asuva aadlipalee, võimalik, et linnaarhitekti Georg Friedrich Geisti plaanide järgi. Sel ajal omandas hoone üldjoontes tänini säilinud esifassaadi.Enriko Talvistu: Knorringute maja näitab taas oma täielikku ilu Tartu Postimees, 14. juuli 2023

Liivimaa õuekohtu otsusega 5. juunil 1841 anti Karl Gotthard von Knorringile ametlikult pärimisõigus oma ema vendade Ferdinand ja Karl von Löwenwolde mõisatele, kuna nad olid surnud ilma pärijate või testamendita.Luke, Nõo khk. Kinnistute register Neid hakkas ta järk-järgult üle andma oma pojale Arthurile. Arthuri kätte läksid:

28. novembril 1857 – Luke mõis
21. mail 1860 – Meeksi ja Naha mõisMeeksi, Räpina khk. Kinnistute register
21. mail 1860 – Ilmatsalu mõisIlmatsalu, Tartu-Maarja khk. Kinnistute register
28. aprillil 1867 – Kahkva mõisKahkva, Räpina khk. Kinnistute register

Eluõhtul oli ta erru läinud ohvitser. Talupoegade seas oli ta tuntud kui "vana Oberst", sageli nähtud pidulikus mundris kuldsete pagunite ja aumärkidega. Kohalik rahvapärimus kirjeldab teda kui suursugust, kuid heasüdamlikku meest. Jakob Truutsi mälestuste järgi (kirja pandud 1931) oli Knorring Meeksi vallas austatud, kuigi tema mõisavalitsejad kasutasid tihti omavoli, millega ta ise ehk kursis ei olnud.Ajaline traditsioon. Kogutud Räpina kihelkonnas Meeksi, Veriora ja Toolamaa valdadest 1931. a. suvel. Luke vallas võimaldas Knorring mõisavalitsejaks saada talupojasoost Johann Lesthalil (1812–1870), kes oli Lukel valitseja 1840–1852 ja töötas seejärel elu lõpuni mõisavalitsejana Knorringite teistele harudele kuulunud Kurna, Lehmja ning Keedika mõisates.Kersti Lust, Tõnis Türna. Matsid mõisaladvikus. Eesti päritolu mõisavalitsejad ja -rentnikud ärkamisajal. // Tuna 4/2022Saaga EAA.1865.2.48/3:42?2051,1343,310,97,0

Karl Gotthard Magnus von Knorring suri 76-aastaselt 30. märtsil 1875. Ta on maetud Nõo kalmistule, Luke mõisa lähedale.

Esivanemad

Viited

Karl Gotthard
Kategooria:Baltisaksa sõjaväelased
Kategooria:Sündinud 1798
Kategooria:Surnud 1875