Mägiaara

Mägiaara (Ara rubrogenys) on papagoilaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Mägiaara on 60 cm pikk. Tiiva pikkus on 295–314 mm, saba 275–351 mm, nokk 46–52 mm, jookse 24–30 mm. Kaalub 450–650 g.

Sulestik on peamiselt oliiviroheline. Otsaesine, pealagi, kõrvaala, pealtiiva väiksed kattesuled ja reied on punased. Suured pealtiiva kattesuled, labahoosuled ja sabaots on sinised. Nokk ja jalad on tumehallid. Silmad on oranžid.

Noorlindude sulestik on tuhmimat tooni. Tiibadel pole punast ja punased laigud peas on väiksemad.

Levik
Mägiaarad elavad Boliivias kuivades võsades ja heitlehistes metsades 1100–2500 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad haakheina, kuradisarve, meskiidipuu, rosee-piprapuu, kreektürni ja korallnupu viljadest ja seemnetest. Tihti söövad ka maapähkleid ja maisi.

Pesitsemine
Pesitsevad oktoobrist märtsini. Pesa asub kaljulõhes. Kurnas on 1–3 muna. Haudevältus on 26 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 70–73 päeva vanuselt.

Eluiga
Mägiaarad võivad elada 36-aastaseks.

Viited

Välislingid

Kategooria:Papagoilased