Eesti kaasaegsed slängid

Eesti keel muutub pidevalt ning iga uus põlvkond toob kaasa oma slängisõnad. Tänapäeva släng kujuneb peamiselt noorte vestlustes, sotsiaalmeedias ja meemides ning võib väga kiiresti muutuda – üks päev on mingi väljend popp, aga juba järgmisel hetkel tundub see vananenud.  
pisi|Tänapäeva släng
Slängi kasutatakse selleks, et kõne oleks lõbusam, väljendusrikkam ja vahetum. Näiteks sõnad nagu "raju" (väga äge või intensiivne), "käbe" (kiire või osav) ja "möll" (suur pidu või segadus) on üsna levinud ja neid võib kuulda nii noorte kui ka vanemate inimeste suust. Samas on eesti keelde imbunud ka rahvusvahelisi slängisõnu, nagu "sus" (kahtlane), "flex" (kelkimine) ja "grindima" (järjepidevalt pingutama).

Släng võib erineda ka sõltuvalt linnast või seltskonnast – näiteks Tallinnas, Tartus ja Pärnus võivad noored kasutada veidi erinevaid väljendeid. Samuti on igal subkultuuril oma släng – mängurid, spordifännid ja muusikud võivad kasutada sõnu, mida teised ei pruugi üldse mõista. 

Kuigi släng on vahva ja aitab vestlustele vürtsi lisada, tasub meeles pidada, et see ei sobi igale poole. Sõpradega rääkimisel on see täiesti normaalne, aga koolis, tööl või ametlikes olukordades võiks kasutada neutraalsemat keelt.