Aunuse kannas

Aunuse kannas ehk Olonetsi maakitsus (soome Aunuksen kannas; vene Олонецкий перешеек) on maakitsus Karjalas. Läänest piirneb maakitsus Laadoga järvega, idas Äänisjärvega. Kannase lõunapoolse piiri moodustab Süvari jõgi.

Maakitsus asub Venemaa Föderatsioonis. Suurem osa kannasest kuulub Karjala Vabariigile, ent maakitsuse lõunaosa asub Leningradi oblasti koosseisus.

 Ajalugu 
Esimesed inimesed asusid Olonetsi maakitsusele umbes 6000 aastat tagasi. Esmaelanikud asusid kannasele ida poolt, tõenäoliselt Uurali piirkonnast. Neile lisandusid lõunast põhja liikunud Świdry kultuuri esindajad, kelle kultuurist on maakitsusele jäänud palju jälgi. Nii kujunes piirkond eri kultuuride kokkupuute kohaks. Elanikkonna peamised majanduslikud harrastused olid jahipidamine ja kalapüük.

Kroonikate järgi asusid karjalased asusid Aunuse maakitsusele umbes 9. sajandil. Kannase lääneosas ilmnevad  läänemeresoomlastele omased hauakääbased pärinevad 10. ja 13. sajandist ning nendega seostatakse livvikotega asustatud piirkonda. Kannase idaosas kujunesid välja lüüdid, kes põimusid kokku sinna hõredalt elama asunud vepslastega. Siiani ei ole arheoloogilised kaevamised leidnud piirkonnast ühtegi suuremat asulat, mis oleks asutatud enne 13. sajandit. Seda hoolimata sellest, et Aunuse linna on esmamainitud 1137. aastal.

Sarnaselt ülejäänud Ida-Karjalale jäi Aunuse kannas 12. sajandil Novgorodi võimu alla, pärast Novgorodi vallutamist sattus maakitsus Venemaa võimu alla. Keskajal ja varauusajal elasid kannase karjalased peamiselt külades, kasvatasid rukist ja talletasid heina. Paljud olid ka käsitöölised.

16. ja 17. sajandil piirkonnast läbikäinud sõjad laastasid maakitsust ja paljud asulad jäid tühjaks. Olukorra muutis pingelisemaks 1617. aastal sõlmitud Stolbovo rahu, millega Venemaa loovutas Rootsile Karjalas alasid ja maakitsus muutus piirimaaks ning Rootsi oli Aunusest vaid 43 kilomeetri kaugusel. Seetõttu ehitasid Vene võimud piirkonnas mitmeid kindlustusi.

Keisririigi ajal oli maakitsus Aunuse kubermangu koosseisus."Добро пожаловать в Олонецкую губернию!". Олонецкая губерния. Vaadatud 30. märtsil 2025. Võrreldes ülejäänud keisririigiga oli kogu Ida-Karjala, sealhulgas ka Aunuse maakitsus, mahajäänud. Koolid, mis piirkonnas asustati, õpetasid pea kohalikke pea alati vene keeles. 19. sajandi jooksul ja 20. sajandi alguses venestusid kannase lõunaosas mitmed karjalaste külad. Maakitsuse põhjaosas säilis karjala keel ja kultuur paremini.

Pärast Nõukogude Liidu loomist jäi suurem osa Aunuse maakitsusest Karjala ANSV koosseisu. Kannase lõunapoolseim osa, Sviri jõe ümbrus, lülitati Leningradi oblasti koosseisu.

 Vaata ka 

 Karjala maakitsus
 Onega maakitsus
 Aunuse Karjala

 Viited 

Kategooria:Maakitsused
Kategooria:Karjala geograafia
Kategooria:Karjala
Kategooria:Venemaa geograafia