Ameerika väikehüüp

Ameerika väikehüüp (Botaurus exilis) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Ameerika väikehüüp on 28–36 cm pikk. Kaalub 73–95 g. Emaslind on suurem kui isaslind.

Sulestik on peamiselt helepruun. Isaslinnu pealagi, selg ja saba on mustad roheka läikega, emaslinnul pruunid. Alapool on valge. Kurgualune on valge pruunide triipudega. Tiival on hele laik. Nokk on kollane, valjasriba on roheline. Silmad on erekollased või oranžid. Jalad on eest rohelised ja tagant kollased.

Noorlinnud sarnanevad täiskasvanud emaslindudega, kuid nende pealagi ja selg on heledamad ning triibud kaelal ja rinnal on pruunimad.

Udusulis poegade pea, kael ja selg on helepruunid, alapool on valge. Nokk on roosa, nokaots must. Jalad on roosad. Silmad on valged.

Sarnaneb välimuselt tarna-väikehüübiga, kuid tarna-väikehüübil on pealael peenike must triip, selg on triibuline ja tiivad on heledamad.

Alamliigid ja levik
Liigil on kuus alamliiki:
B. e. bogotensis (Chapman, 1914) – Colombias
B. e. erythromelas (Vieillot, 1817) – Panamast Põhja-Boliivia ja Põhja-Argentinani
B. e. exilis (Gmelin, 1789) – Ida-Kanadas ning USA ida- ja edelaosas
B. e. limoncochae (Norton, 1965) – Ida-Ecuadoris
B. e. peruvianus (Bond, 1955) – Lääne-Peruus
B. e. pullus (van Rossem, 1930) – Loode-Mehhikos

Elavad jõgede ja järvede ääres, padurates ning soodes. Alamliike pullus ja erythromelas võib kohata ka mangroovides.

Toitumine
Toituvad peamiselt väikestest kaladest, aga ka veeputukatest, limustest, koorikloomadest, kaanidest, konnadest, kullestest, karihiirtest ja hiirtest. Vahel söövad teiste lindude mune ja poegi.

Toitu otsides kõnnivad aeglaselt või seisavad paigal. Tavaliselt toituvad üksi.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või väikestes kolooniates. Isaslind ehitab pesa okstest või rohtsetest vartest. Pesa on 15–20 cm lai ja asub kuni 1 m kõrgusel vee kohal.

Levila põhjaosas pesitsevad maist augustini, Colombias veebruarist märtsini. Põhjapoolsed linnud munevad 4–5 muna, lõunas 2–3. Muna on 31 mm pikk ja 24 mm lai. Mune haub peamiselt emaslind 17–20 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 3,5 nädala vanuselt.

Looduslikud vaenlased
Ameerika väikehüübi mune ja poegi söövad mingid, maod, pesukarud, kilpkonnad, varesed ja röövlinnud.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased