Kravatt

Kravatt on kaelaside, mis on tavaliste lipsude eelkäijaks.  

Kravati päritolu ulatub 17. sajandisse ning sellel on militaarne algupära. Kuningas Louis XIV valitsemisajal teenisid Prantsusmaal Horvaatia palgasõdurid, kelle vormide ebatavalised sõlmitud kaelasidemed jäid prantslastele silma. Tollal ei olnud vormirõivaid ning kaelasidemed olid lahinguriietuse osa ja ühtlasi identifitseerimistunnus. Nimetus "kravatt" tulebki prantsuse kõnekeelsest sõnast cravatte, mis tähendas horvaati.

Louis XIV pidas tol ajal salajasi läbirääkimisi krahvide Zrinski ja Frankopaniga, et saada Horvaatiat Prantsuse patronaaži alla. Läbirääkimised ebaõnnestusiid, kuid Päikesekuningas hakkas kandma kravatti, sest see oli praktilisem ja ilusam kui tärgeldatud kõrge pitskrae, mida prantslased seni olid kandnud. Kui Euroopa  vägevam kuningas pani kravati kaela, muutus see uus kaelaside populaarseks. Õukond palkas näiteks kaelasidemete valmistaja (cravatier), kes toimetas kuningale iga päev paar kravatti, et too saaks valida endale päeva riietega kõige sobivama.

Prantsusmaalt levis kravatt Belgiasse, Hollandise ja Briti saartele. 1660. aastal naasis kuningas Charles II Prantsusmaa eksiilist Inglismaale ja tõi kaasa moeröögatusena kravati. Inglismaal on sest ajast peale olnud kravatt, sellest edasi arenenud pikk kitsas lips ning ka kikilips härrasmehe rõivastuses oluline element.

Horvaadid on oma seotuse üle kravatiga uhked ning alates 2008. aastast tähistatakse 18. oktoobril kravati- ehk lipsupäeva. 

 Viited 

Kategooria:Aksessuaarid
Kategooria:Riietus