Ordinaarid

OrdinaaridOrdinaar. - Glossary. - Europeana Heraldica (prantsuse keeles pièces ordinaires) on heraldikas vappidel kasutatavad lihtsad geomeetrilised kujundid, mis tavaliselt on sirgete piirjoontega, ulatuvad vapikilbi servadeni ning enamasti hõlmavad ligikaudu kolmandiku kilbi pinnast.

Ordinaaride kitsamate ja mitmekordsete teisendite puhul kasutatakse ordinaari nimetuse deminutiivvormi (näiteks chevron 'sarikas' ja chevronel, bar 'latt' ja barrulet). Ordinaaride arv ja kategoriseerimine tähtsamateks (auväärseteks) ordinaarideks (prantsuse keeles pièces honorables) ja subordinaarideks (näiteks inglise traditsioonis loetakse sinna geomeetrilised kujundid, mis ei ulatu kilbi ühest servast teiseni) erineb eri maade heraldikatraditsioonides.

 Tähtsamad ordinaarid 
 päis (prantsuse keeles chef, inglise keeles chief), vapikilbi ülaosaChef. -  Au Blason des Armoiries
 vapitüvi, tüvimik (champagne), vapikilbi allosaVapitüvi. - Glossary. - Europeana Heraldica
 püstpalk, vai (pal, pale), vertikaalne riba kilbi keskelPal. -  Au Blason des Armoiries
 ristpalk, palk (fasce, fess), horisontaalne riba kilbi keskelFasce. -  Au Blason des Armoiries
 kaldpalk (bande, bend), kaldne riba ülalt vasakult alla paremale (vaataja poolt)Bande. -  Au Blason des Armoiries
 kaldpalk vasakult (barre, bend sinister), kaldne riba ülalt paremalt alla vasakule (vaataja poolt)Barre. -  Au Blason des Armoiries
 sarikas (chevron)Chevron. -  Au Blason des Armoiries
 rist (croix, cross), paljude erikujudega
 kaldrist (sautoir, saltire)
 harkrist (pairie, pall)
 sakk (pile)
 teravik (pointe, spitze)
 kilbinurk ehk kanton (canton)Canton. -  Au Blason des Armoiries
 veerandik (franc quartier, quarter)
 ääris (bordure)
 südakilp ehk kilbike (écusson, écu en coeur, inescutcheon)
 siseveerik, ka suur siseraamS. Slater. Täielik heraldikaraamat. Sinisukk, 2005 (orleOrle. -  Au Blason des Armoiries, ka trecheur, tressure)Trecheur. -  Au Blason des Armoiries
 piit ehk flank Piit. - Glossary. - Europeana Heraldica (flanqué), kilbi ääres olev külgsegment sirge või kaarja piirjoonega, esineb üksikult või paarikaupa
 varras ehk latt (burele, trangle, berrulet)
 kolmnurk (giron, gyron)
 halg (billet)
 kaldruut ehk romb (lozenge)
 rondell (roundel)
 turniiribarjäär (lambel)

 Mõned erikujud 
Iga ordinaar ja subordinaar (ja ka vapikujund) saab esineda ka õõnes kujul (prantsuse keeles vidé, inglise keeles voided). See tähendab, et kujundi keskel on kujundiga samakujuline auk, millest paistab kilbi või taga oleva kujundi värvus. Kui see värvus erineb allpool asetsevast, nimetatakse see ja kirjeldatakse väiksemat kujundit suurema peal asetsevana. Samuti võib kujund olla läbistatud ehk ümmarguse auguga keskel, millest paistab tagapool asuva kilbi või kujundi värvus.

Mõnikord on läbistatud ja õõnes kujunditel oma nimetused. Inglismaa heraldikas on kaldruut (lozenge) õõnes kujul mascle, läbistatud kujul rustre.

 Viited 

Kategooria:Heraldika