Jägala-Joa IV asulakoht

pisi|Tulekivileiud Jägala-Joa IV mesoliitilisest kultuurkihist

Jägala-Joa IV mesoliitiline ja rauaaegne asulakoht paikneb Põhja-Eestis Jägala jõe alamjooksul, jõest u 100 m läänes. Sealt on leitud Jägala Jõesuu ja Jägala-Joa muististerohke (linnus, asulakohad, muinaspõllud) piirkonnaAivar Kriiska, Marilin Rappu, Kristi Tasuja, Jüri Plado, Janek Šafranovski, J. Archaeological research in Jägala, Archeological Fieldwork in Estonia 2008, Muinsuskaitseamet, Tallinn, 2009. Lk. 36–52.Mari Lõhmus, Ester Oras, E. Archaeological research at Jägala Jõesuu hillfort and its closest surroundings. – Archeological Fieldwork in Estonia 2007, Muinsuskaitseamet, Tallinn, 2008. Lk. 27–39.Kristiina Johanson, Martti Veldi, M. Archaeological excavations at Jägala Hillfort. – Archeological Fieldwork in Estonia, 2005, Muinsuskaitseamet, Tallinn, 2006. Lk. 29–40. nii vanimad kui ka noorimad teadaolevad esiaegsed asustusjäljed. 

Asulakoht avastati 2011. aastal Aivar Kriiska poolt Ruu–Ihasalu maantee laiendustöödele eelnenud arheoloogilistel eeluuringute käigus. Paraku kaevati sinna veel samal aastal tee renoveerimise käigus omavoliliselt maanteekraav ja lõhuti osa muistisest. Maanteekraavi seinast koguti savinõude kilde ja tulekiviesemeid, mille alusel eristati seal kivi- ja rauaaegne asustusetappAivar Kriiska, Kaarel Sikk, K. Archaeological test excavations at the Mesolithic and Iron Age settlement site Jägala-Joa IV,  Archeological Fieldwork in Estonia 2013, Muinsuskaitseamet, Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituut, Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut, Tallinn 2014, lk. 46.. Eeluuringute käigus leiti lõhutud alalt kaks arvatavat tuleaset. Üks neist dateeriti radiosüsiniku meetodil ajavahemikku u 7100–6800 aastat eKr. 2013. aastal toimusid Jägala-Joa IV asulakohal väikesed väljakaevamised Kaarel Siku ja Aivar Kriiska juhatusel, mille käigus saadi lisateadmisi mõlema asustusetapi kohta.

Rauaaegse asulakoha kultuurkiht oli kuni 20 cm paksune. Välja kaevati ühe ehitise põlenud seinajäänused ja selle juurest koguti söestunud viljateri.Kaarel Sikk, Aivar Kriiska, Kätrin Beljaev, K. Kuus ruutmeetrit ajalugu. Sündmused Jägala-Joa IV asulakohal 2013. aasta kaevamistulemuste põhjal. Tutulus 2014. Lk. 14.  Sadakond leitud savipottide ja -kausside kildu võimaldavad rauaaegase asustusetapi dateerida viikingiaega. Kihist leitud rauamaak osutab asulakoha läheduses toimunud rauatootmisele.Aivar Kriiska, Kaarel Sikk, K. Archaeological test excavations at the Mesolithic and Iron Age settlement site Jägala-Joa IV,  Archeological Fieldwork in Estonia 2013, Muinsuskaitseamet, Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituut, Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut, Tallinn 2014, lk. 47.
pisi|Viikingiaegsed savinõukillud Jägala-Joa IV asulakohalt
Kiviaegne, mesoliitiline, kultuurkiht oli samuti umbes 20 cm paksune. Välja kaevati üks kuni 1 m läbimõõduga looduslikku liivapinda süvendatud tulease. Leiti enam kui paarsada Siluri tulekivist ja üksikutel juhtudel ka kvartsist lõhestustehnikas valmistatud tööriisa ja nende tootmisjääki ning põlenud loomaluude ja sarapuupähkli koorete tükke.Aivar Kriiska, Kaarel Sikk, K. Archaeological test excavations at the Mesolithic and Iron Age settlement site Jägala-Joa IV,  Archeological Fieldwork in Estonia 2013, Muinsuskaitseamet, Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituut, Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut, Tallinn 2014, lk. 48–49.

 Viited 

 Välislingid 
Jägala-Joa IV asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris: https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=30212

Kategooria:Eesti asulakohad
Kategooria:Jõelähtme vald