Saksa slobodaa

Saksa slobodaa (vene keeles Немецкая слобода) oli linnaosa Moskva kirdeosas, Jauza paremal kaldal, tänapäeva Basmannõi rajooni territooriumil, kus elasid Moskvas viibivad välismaalased.Немецкая слобода и ее жители. – Музей Басманного района

Saksa slobodaa piirid olid ligikaudu tänapäeva Dobroslobodskaja tänav ja Bolšoi Demidovski tänav, Spartaki tänav ja Jauza jõgi; Baumani-nimelise Moskva Riikliku Tehnikaülikooli Sokoli staadion jääb kunagise slobodaa lõunaossa.

 Ajaloost 
"Saksa" linnaosad tekkisid Moskvas 16. sajandil. Neid asustasid välismaalased (vene немец tuletati sõnast немой 'tumm') ja Liivi sõjas 1558–1583 vangistatud.

Pärast Segaduste aja lõppu asus Moskvasse palju välismaalasi, kes teenisid õukonnas ja sõjaväes. 1640. aastatel survestas vaimulikkond tsaari piirama välismaalaste arvu Moskvas ja Aleksei I nõudis 1652. aastal kõigilt välismaalastelt kolimist Saksa slobodaasse. 1672. aastal oli selles kolm luteri ja kaks kalvinistide kirikut ja palju tööstusettevõtteid, sealhulgas A. Paulseni Moskva esimene siidimanufaktuur. 1701. aastal sai J.G. Gregory patendi ja monopoli avalikule apteegile. Slobodaas elasid kaupmehed, laoomanikud, ja vene armee välismaalastest ohvitserid, mõned neist tulevikus Peeter I lähikondsed, nagu Patrick Gordon ja Franz Lefort. Saksa slobodaas elas ka tsaari hilisem armuke Anna Mons.

 Viited 

Kategooria:Moskva ajalugu