Tantsuhaigur

Tantsuhaigur (Egretta rufescens) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Tantsuhaigur on 66–81 cm pikk. Tiibade siruulatus on 117 cm. Kaalub 700–850 g. Isaslind on suurem kui emaslind.

Tantsuhaigrul on kaks värvusvormi. Tumedate lindude pea ja kael on pruunid ning selg, tiivad, saba ja kõht on sinakashallid. Heledate lindude sulestik on üleni valge. Nokaots on tume, nokatüvik on roosa. Silmad on kollased. Jalad on sinakasmustad või mustad.

Texases on valgeid tantsuhaigruid 5–12%, Lõuna-Floridas 15–20%, Kuubal 50% ja Bahamal 90%. Tumedatel lindudel on mõnikord valgeid laike, tavaliselt lennusuled. Ei ole teada, et valgel värvusvormil esineks tumedate laikudega isendeid.

Tumeda vormi noorlinnud on hallikaspruunid, alapool on heledam. Nokk on must või pruun, nokatüvik on heledam. Heleda värvusvormi noorlinnud on üleni valged.

Alamliigid ja levik
Liigil on kaks alamliiki:
E. g. dickeyi (van Rossem, 1926) – Baja California osariigis
E. g. rufescens (Gmelin, 1789) – USA lõunaosas, Lääne-India saarestikus ja Mehhikos

Tantsuhaigruid võib tavaliselt kohata rannikul madalas vees. Sisemaal käivad nad harva. Pesitsevad saartel ja mangroovides.

Toitumine
Toituvad peamiselt väikestest kaladest, kuid ka konnadest, kullestest ja koorikloomadest.

Toituvad üksi. Kõnnivad kiiresti või jooksevad saaklooma järel.

Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates koos teiste haigurlaste, iibislaste ja kormoranlastega. Pesa võib asuda puu otsas või maapinnal. Pesa on ehitatud okstest ja vooderdatud rohuga.

Floridas pesitsevad veebruarist aprillini, Texases märtsist juunini, Mehhikos suvel. Kurnas on 2–4 rohekassinist muna mõõtmetega 46,5–55,6 × 34,6–41,7 mm. Haudeperiood kestab 26 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 45 päeva vanuselt.

Looduslikud vaenlased
Tantsuhaigru mune ja poegi söövad pesukarud, koiotid, varesed, händturpialid ja kotkad.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased