Võnnu praostkond

Võnnu praostkond (läti k. Cēsis), saksa Wendensche Präpositur, Sprengel oli luteri kiriku  praostkond Lätis, Võnnu kreisis.
pisi|Cēsise (Võnnu) Jaani kirik, Cēsise vanalinnas

 Võnnu praostkonna praostid 
Jacob(us) Gray,  (1603–1686) (Jakob Grajus), praost ja Bērzaune pastorKarl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 16-17
1637, Bartolomäus Meyer (surn. 1656),  Võnnu praostNotizen über Wendens Bürger bis zum Jahre 1773. Nach dem Kirchenbuch der Stadt Wenden in Liviand u. Pastor Heinrich Baumanns Manuskripten, Druck von Gebr. Vogt, Papiermühle S. A., s. 31 ja Võnnu Jaani kiriku Võnnu koguduse pastor
1662Erich Seuberlich, Notizen über Wendens Bürger bis zum Jahre 1773. Nach dem Kirchenbuch der Stadt Wenden in Liviand u. Pastor Heinrich Baumanns Manuskripten, Druck von Gebr. Vogt, Papiermühle S. A., s. 37, 1665–1676Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 16, Johann Ruhendorf(f)Jegor von Sivers, Wenden seine Vergangenheit und Gegenwart. En Beitrag zur Geschichte Livlands, Riga Nicolai Rommel´s Buchhandelung 1837, s. 44 (1625–1686), Võnnu praost ja Trikāta pastor
1687–1693, Johann Neuhausen (1645–1694),  Võnnu praost ja Võnnu pastorja Valmiera koguduse pastor
1693–1700, Georg Thomas von Dietz (1641–1700), Võnnu praost  ja Rauna pastor
–1702, Johann Nikolaus von Hardung (1636–1702), Võnnu praostkonna praostSulev Vahtre, Wastse Testamendi ilmumisaja kiriklik-kultuuriline miljöö., B. G. Forseliuse Seltsi Toimetised, 2., Tartu 1996, lk 14 ja Valmiera koguduse pastor Fakultätsbücher 1419-1831, Universität Rostock Studierende; 
1703–1721, Johann Christoph Wisner (Wiesener) (1648/1650–1721Carl Eduard Napiersky, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland, Dritten Theil Q - Z (1852) seite 102), Võnnu praost ja Trikāta pastor
1721–1735, Johann Heinrich Hinckeldey (1663–1735), Võnnu praostkonna praostNotizen über Wendens Bürger bis zum Jahre 1773. Nach dem Kirchenbuch der Stadt Wenden in Liviand u. Pastor Heinrich Baumanns Manuskripten, Druck von Gebr. Vogt, Papiermühle S. A., s. 18 ja Rauna pastor
1735–1739, Paul Mey, Võnnu praostkonna praost  ja Võnnu Jaani koguduse pastor 
1740–1748, Johann Eberhard Hinckeldey (1697–1748), Võnnu kreisi 1. osa praostja Rauna pastor
1748–1771, Gotthard Johann von Dietz (1713–1780), Võnnu kreisi 1. osa praost (Propst des Wendensches Sprengels), Trikāta pastor
1771–1790, Heinrich Baumann (1716–1790), Võnnu kreisi 1. osa praost, Võnnu praost ja Võnnu Jaani koguduse pastor 
1791–1800, Johann Gottlieb von Linde, Võnnu praostkonna praost ja Vecpiebalga pastor
1800–1814, Christian Reinhold Girgensohn (1752–1814), Võnnu praostkonna praost ja Jaunpiebalga pastor
1814–1816, Gerhard Johann Pleske  (1754–1816)Gerhard Johann Pleske, Erik-Amburger-Datenbank. Ausländer im Russländischen Reich, Võnnu praostkonna praost ja Võnnu Jaani koguduse pastor 
1816–1833, Christian Gustav Schöpf, Võnnu praostkonna praost ja Ļaudona pastor, Liivimaa konsistooriumiringkonnas
1834–1859, Friedrich Wilhelm Weyrich  (1788–1874Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, ), Võnnu praostkonna praost ja Ērgļi-Ogre pastor
1859–1869, Christian August Döbner (1800–1873), Võnnu praostkonna praost ja   Kalsnava-Vietalva pastor
1867– Karl Ludwig Kählbrandt  (1803–1888), Võnnu praostkonna praost ja  kogudusepastor
1902–1905, Kārlis Irbe  (1861–1934), Võnnu praostkonna praost ja Dzērbene-Drusti pastor

 Ajalugu 
Läti alade Rootsi riigikiriku luterlik Võnnu praostkond moodustati 1636. aastal, kui  loodi Liivimaal superintendent Hermann Samsoni eestvõttel kuus praostkonda: Eesti aladel Narva praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riia praostkond, Koknese praostkond ja Cēsise praostkond. Võnnu praostkonda kuulusid Valmiera, Võnnu, Trikata, Astijärve, Ropaži kihelkond, Mujani linnuseläänCarl Eduard Napiersky, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland (1843), seite 11 

1740. aastast jagati Riia kubermangu Võnnu kreis 2 maakohtu ja praostkonna osaks (saksa k. Theil): 
1. osa: 1) Rauna; 2) Võnnu; 3) Trikāta; 4) Āraiši; 5) Smiltene; 6) Dzērbene koos Drustiga; 7) Vecpiebalga; 8) Palsmane-Aumeistri; 9) Nītaure; 10) Jaunpilsi; 11) Madliena; 12) Ērgļi-Ogre; 13) Skujene koos Lode mõisaga; 14) Jaunpiebalga; 15) Liepmuiža kihelkond
2. osa: 1) Cesvaine; 2) Aizkraukle; 3) Koknese; 4) Vestiena; 5) Kalsnava ja Vietalva; 6) Bērzaune; 7) Ļaudona ja Lubāna; 8) Lazdona; 9) Liezēre; 10) Tirza ja Lizumsi mõis; 11) Alūksne ja Zeltiņi; 12) Gulbene ja Alamõisa; 13) Apekalnsi; 14) Koivaliina kihelkondKarl E. Napiersky,  "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 13 .

Põhjasõja järel Venemaa keisririigiga liidetud Läti aladel, 1832. aasta Uue evangeelse luteri kiriku seadusega jaotati Põhja-Läti ja Lõuna-Eesti alade luteriusu kogudused Liivimaa konsistooriumiringkonda. Võnnu praostkonda kuulusid  Võnnu kreisis, kirikud ja kogudused: 
Härgmäe kirik ja Ogre kirik, Härgmäe ja Ogre kogudused (saksa Erlaa ja Ogershof, läti Ērgļu ja Ogre)	
Bērzaune kirik ja Bērzaune kogudus (saksa Bersohn),	
Lazdona kirik ja Lazdona  kogudus (saksa Lasdohn), 	
Kalsnava kirik ja Kalsnava  kogudus, Vietalva kirik ja Vietalva kogudused (saksa Kalzenau und Fehteln),	
Võnnu e. Cēsise Jaani kirik ja Võnnu linnakogudus (saksa Wenden), 
Võnnu e.  Cēsise Katariina kirik ja Võnnu kihelkonna maakogudus (saksa Wenden) 
Liezēre kirik ja Liezēre kogudus  (saksa Lösern),	
Jaunpiebalga kirik ja Jaunpiebalga kogudus (saksa Neu-Pebalg),	
Dzērbene kirik ja Dzērbene kogudus, Drusti kirik ja Drusti kogudus (saksa Serben und Drostenhof),	
Cesvaine kirik ja Cesvaine kogudus (saksa Seßwegen),
Skujene kirik ja Skujene ja Lode kogudused (saksa Schujen und Lohdenhof), 
Lubāna kirik ja Lubāna kogudus (saksa Lubahn),	
Vecpiebalga kirik ja Vecpiebalga kogudus (saksa Alt-Pebalg),	
Ļaudona kirik ja Ļaudona kogudus (saksa Laudohn),	
Rauna kirik ja Rauna kogudus (saksa Ronneburg),	
Liepkalne kirik ja Liepmuiža kogudus, Vestiena kirik ja Vestiena kogudused (saksa Linden und Festen), 
Āraiši kirik ja Āraiši kogudus (saksa Arrasch)"Alphabetischen Verzeichniß sämmtlicher Güter und Pastorate des Livländischen Gouvernements", im Rigascher Almanach für 1860, S. 119-144.
Ruhja kirik ja Põhja-Ruhja kihelkonnakogudus, Lõuna-Ruhja kihelkonnakogudus

 Galerii 

 Viited 

 Kirjandus 
Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 56
Dr. Napiersky's Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland fortgesetzt von August Wilhelm von Keussler (Keußler). Riga 1877, seite 16-22
Kategooria:Läti Evangeelne Luterlik Kirik
Kategooria:Cēsise ajalugu
Kategooria:Luterlus Lätis
Kategooria:Liivimaa konsistoriaalringkond
Kategooria:Võnnu kreis
Kategooria:17. sajand Lätis