Mis need ohjad meida hoidvad

"Mis need ohjad meida hoidvad" (ka "Leelo") on eesti koorilaul, mille viisi töötles Mart Saar Otepää kihelkonna rahvalaulu ainetel. 

Laulu loomisest
Koorilaulu eeskujuks olnud rahvalaulu esitas kogujatele 1908. aastal Otepää kihelkonnas Vana-Otepää vallas elanud Kusta Ilves, kes oli 67-aastane. Laulu kirjutasid üles Eesti Üliõpilaste Seltsi kogumisaktsioonist osa võtnud tulevane helilooja August Kiiss (1882–1965) ja tulevane muuseumitöötaja Edgar Eisenschmidt (1887–1929). Laulu olevat „lauldud kahes oktavis“ ja sellepärast oli nimetatud kui "Al´la konna laul" (Halja konna laul). Laulu tekkimisajaks võib pidada mõisa pärisorjuse aegu.Mis need ohjad meida hoidvad. 2025.laulupidu.ee, vaadatud 30. august 2025. 

Laulu esimene variant valmis 1912. aastal naiskoorile ning järgmine 1918. aastal segakoorile.Mis need ohjad meida hoidvad. Eesti Muusika Infokeskus Laul ilmus aastal 1920 segakoorilauluna Mart Saare kolmandas kogumikus "Kümme koorilaulu", mis esindas autori juba väljakujunenud, rahvalaulul baseeruvat stiili. Teost on iseloomustatud kui lugu, mis tänu üleskutsuvale tekstile ja jõulisele muusikale mõjus kirjutamisajal ning ka Nõukogude perioodil vabaduspüüdliku lauluna.XXVIII laulupeo ISEOMA meeskooride laulik. Trükkinud Paar OÜ. Väljaandja Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA. 2024. Lk. 69

Mart Saar kohandas laulu algse teksti kirjakeelsemaks ja see lõpeb viitega eestlaste vabaduspüüdlustele: 
"ihkame ju ikkest lahti, orjusest ju päästa tahaks“. 
Originaali võrokeelsed laulusõnad lõpevad aga maalähedaselt: 
"köidse köitku kooremita, uhja oidku hobesita!" 
Nõukogude okupatsiooni ajal oli kohustuslik väljendada, et ollakse vaba ja õnnelik, seetõttu pidi orjuseset laulma minevikus: 
"ihkasime ikkest lahti, orjusest ju päästa vabaks".

Esimene helisalvestis tehti laulust 1928. aastal (His Master's Voice), kus laulu esitab Estonia Muusika Osakonna segakoor.Mis need ohjad meida hoidvad. E-kataloog ESTER. Vaadatud 30. juuli 2025.

 Esitamine laulupidudel 
Laul oli esimest korda kavas VIII üldlaulupeol, mis toimus 30. juunist 2. juulini 1923 Tallinnas.
Saksa okupatsiooni ajal ette valmistatud, kuid ära jäetud 1943. aasta üldlaulupeo kavas oli laul esmakordselt pealkirja "Leelo" all
Laulu esitati ka XII üldlaulupeol 1947. aastal, kuigi see oli esialgu ära keelatud. Seda lubati siiski ette kanda, kuid seekord tuli originaalpealkiri asendada tekstiga "Ihkasime ikkest lahti". Tsenseerijad tegid ka märkuse originaaltekstilõigu kohta: "sidemed, mis seovad meida" asendati sõnadega "sidemed, mis hoidsid meida". Pärast 1947. aasta laulupidu oli laul jälle keelatud koos märkusega "Kordub", ehk selle tekstiga ei tulnud loo esitamine kõne alla.Poliitilise võitluse peegeldus laulupidude repertuaaris. issuu.com Siiski oli laul kavas juba 1960. aastal XV üldlaulupeol. 
Alates 1965. aasta XVI üldlaulupeost esitati laulu taas pealkirjaga "Leelo", mis jäi koos muudetud tekstiga käibele kogu nõukogude ajaks.
1994. aasta XXII üldlaulupeol ja edaspidi oli laul taas originaalpealkirja ja -tekstiga.

 Viited 

 Välislingid 
 Mis need ohjad. Mart Saar. Laul käsikirjas.
 Mis need ohjad meida hoidvad ühendkoori esituses. video, kultuur.err.ee, 2025. aasta laulupeo "Iseoma" avakontsert.

Kategooria:Eesti koorilaulud