Nehatu lennuväli

Nehatu lennuväli (ka Iru lennuväli) oli tsiviilotstarbeline lennuväli Tallinna lähedal Nehatu mõisa maadel. Seda kasutati aastatel 1928–1933. Lennuvälja rajas Nõukogude Venemaa ja Saksamaa ühisettevõte lennufirma Deruluft.

Aeronaudi pankrotistumise järel jätkas lende liinidel Königsberg–Tallinn–Helsingi ja Tallinn–Leningrad Nõukogude Venemaa ja Saksamaa ühisettevõttest lennufirma Deruluft. Strateegilistel kaalutlustel ei lubatud Derulufti lennukeid Lasnamäe sõjaväelennuväljale, mistõttu rajati selleks otstarbeks Nehatu mõisa maale Iru lähedale Nehatu (Iru) lennuväli. Tegemist oli 22 ha suuruse enam-vähem tasandatud platsiga, kuhu viis Narva maanteelt käänuline külavahetee. 

7. juunil 1928 avas Saksa-Vene lennufirma Deruluft oma lennuvälja Narva maantee ja Pirita jõe läheduses. Lennuväljale püstitatud puithoones olid telefon, mõned vaadid lennukibensiini ning materjal suitsutule tegemiseks. Kõrge, kuiva ja tasase maapinna poolest sobis Nehatu hästi lennuväljaks, kuid probleemiks sai selle kaugus Tallinnast. Lennuväljalt Tallinna tuli reisijatel sõita lennukile vastu sõitnud autoga 12 km.   

Nehatu lennuvälja kasutati reisilennukite teenindamiseks kuni Ülemiste lennuvälja valmimiseni 1933. aastal. Hiljem leidis see kasutust purilennukite lennuväljana. Ainus ehitis oli vana küün, mida kasutati ajutise angaarina. Purilennukeid seal pidevalt hoida ei saanud, kuna angaaris valitsev niiskus oleks neid kahjustanud.

 Viited 

Kategooria:Eesti lennuväljad