Hrodna vürstiriik

Hrodna vürstiriik oli 12. ja 13. sajandil Must-Vene slaavlaste vürstiriik keskusega Grodnas.

 Kirjeldus 
Vürstiriigi territoorium moodustas ajaloolise Must-Vene piirkonna tuumiku. Riik piirnes põhjas balti hõimude jatvingide ja aukštaitidega, läänes Poola kuningriigiga, edelas Volõõnia vürstiriigiga, kagus Turaŭ-Pinski vürstiriigiga ning idas Polotski vürstiriigiga. Lisaks Grodnale olid vürstiriigi tähtsamad linnad Navahrudak ja Vaŭkavysk.

 Ajaloost 
Hrodna vürstiriik eraldus Polotski vürstiriigist 12. sajandi alguses ja kroonikate järgi olid sel omad vürstid Rjuriku dünastiast. Tihedas liidus Kiievi vürstiriigiga pidas see vürst Vsevolodko ja tema järglaste juhtimisel sõdu Polotski vastu.

1240. aastatel hääbus vürstiriik mongolite invasioonis Venemaale, hiljem liideti selle alad Leedu suurvürstiriigiga. 

Arhitektuuriajaloolased koondavad Hrodna vürstiriigi ehitised omanäolisesse omaette arhitektuurikoolkonda, mille kõrgaeg oli 12. sajandi lõpus. Ehitusmeistritest on nimeliselt tuntud Petr Miloneg. Hrodna vürstiriigi ehitistest on tänapäevaks säilinud vaid üks, 1183. aastal valminud, Barõssile ja Hlebile pühitsetud Kaloža kirik. Arheoloogilise ainese najal on teavet siiski rohkematest ehitistest, muuhulgas on kunagise Grodna detinetsi territooriumilt kaevatud välja Hrodna vürstide palee jäänused.

 Viited 

Kategooria:Valgevene ajaloolised riigid
Kategooria:Slaavi vürstiriigid
Kategooria:Valgevene keskaeg
Kategooria:Kiievi-Vene
Kategooria:Euroopa keskaja riigid