Lõunaänn

Lõunaänn (Stercorarius antarcticus) on änlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Lõunaänn on 52–64 cm pikk. Tiibade siruulatus on 126–160 cm. Kaalub 1200–2100 g.

Sulestik on pruun. Noorlinnud on tumedamat värvi.

Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
 S. a. antarcticus (Lesson, 1831) – Kagu-Argentinas ja Falklandi saartel
 S. a. hamiltoni (Hagen, 1952) – Tristan da Cunha saarestikus
 S. a. lonnbergi (Mathews, 1912) – Hoorni neemel, Antarktika poolsaarel, Lõuna-Georgias, Lõuna-Shetlandi saartel ja Uus-Meremaal

Elavad merel ning lähisantarktilistel saartel, kus elab pingviine ja urgudes pesitsevaid merelinde. Tavaliselt pesitsevad saartel, kus pole inimasustust.

Toitumine
Toituvad vaalalindudest, tormilindudest, tormipääsudest ja pingviinidest.

Pesitsemine
Pesitsevad hajusates kolooniates. Pesa asub maapinnal.

Emaslinnud munevad septembri keskpaigast detsembrini. Kurnas on kaks muna mõõtmetega 74 × 52 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 30 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 60 päeva vanuselt. Vanalinnud toidavad poegi veel 70 päeva pärast lennuvõimestumist.

Eluiga
Lõunaännid elavad 20–30-aastaseks.

Viited

Välislingid

Kategooria:Änlased