Sadulnokk-toonekurg

Sadulnokk-toonekurg (Ephippiorhynchus senegalensis) on toonekurglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Sadulnokk-toonekurg on 145–150 cm pikk. Tiibade siruulatus on 240–270 cm. Kaalub 6 kg. Isaslind on suurem kui emaslind.

Pea, kael, tiivad ja saba on mustad. Selg, rind ja kõht on valged. Nokk on pikk, kitsas ja veid ülespoole kõver. Nokk on punane, noka keskosa on must. Nokatüviku ülaosa on kaetud kollase sadulakujulise nahaga. Kummalgi pool nokka on kollane lott. Jalad on hallikasrohelised, liigeste kohalt roosad. Isaslinnul on pruunid silmad, emaslinnul kollased. Rinna keskel on 40–50 mm läbimõõduga sulgedeta punane laik, mida näha vaid siis, kui lind seisab püsti. Sarnaneb välimuselt pugal-toonekurega, kuid pugal-toonekure nokk on üleni must ja jalad on punased.

Pugal-toonekured kõnnivad aeglaselt, ühes sekundis teevad 0,7–1 sammu. Sammu pikkus on 0,8–1,2 m.

Enne maapinnalt lendu tõusmist jooksevad 2–3 sammu, pesast või puu otsast lendutõusul hüppavad ühe korra. Lendavad aeglaste tiivaliigutustega, tihti liuglevad tõusvatel õhuvooludel. Lennates hoiavad kaela üleni väljasirutatult.

Levik
Sadulnokk-toonekure levila ulatub Senegalist Etioopiani, lõunas Lõuna-Aafrika Vabariigini.

Elavad padurates, märgadel rohumaadel ning jõgede ja järvede ääres. Tavaliselt väldivad metsi.

Toitumine
Toituvad peamiselt kuni 500 g kaaluvatest kaladest, kuid ka krabidest, krevettidest, konnadest, väikestest imetajatest, noortest lindudest, putukatest ja limustest.

Toituvad üksikult või paarides, mõnikord kuni 12-linnulistes parvedes.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult. Kahe meetri laiune ja 50 cm sügav pesa on ehitatud okstest ning vooderdatud taimede ja mudaga. Pesa on puu otsas 5–24 m kõrgusel. Võivad pesitseda ka kaljudel.

Pesitsusaeg algab vihmaperioodi lõpus või kuival perioodil. Kurnas on 2–3 muna mõõtmetega 82,5 × 58,5 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 30–35 päeva.

Eluiga
Sadulnokk-toonekurg võib elada 36-aastaseks.

Viited

Välislingid

Kategooria:Toonekurglased