Türgi astumine Euroopa Liitu

Türgi astumine Euroopa Liitu on protsess, mille tulemusel võib Türgi Vabariigist saada Euroopa Liidu liikmesriik. Türgi esitas avalduse Euroopa Liidu eelkäija Euroopa Majandusühendusega (EMÜ) liitumiseks aastal 1987.

Aastal 1950 sai Türgist 13. Euroopa Nõukogu liikmesriik. Aastal 1963 sai Türgist EMÜ kandidaatliige ning aastatel 1992–2011, mil ühendus lõpetati, oli Türgi Lääne-Euroopa Liidu assotsieerunud partner. Aastal 1995 sõlmisid Euroopa Liit ja Türgi tolliliidu ning aastal 1999 andis Euroopa Ülemkogu Helsingis toimunud tippkohtumisel Türgile ametlikult kandidaatliikme staatuse.

Läbirääkimised täieõiguslikuks liikmeks saamise üle algasid aastal 2005. Ettevalmistused liitumiseks venisid, 10 aasta jooksul hakati 35-st vajalikust nõudest tegelema 16-ga ning suudeti täita vaid 1. Aastal 2016 sõlmisid Euroopa Liit ja Türgi põgenike lepingu, millega loodeti liitumisprotsess taaskäivitada ning tagada Türgi kodanikele viisavabadus.

Pärast seda jäid läbirääkimised taas toppama. Euroopa Liit on Türgit süüdistanud inimõiguste rikkumises ning õigusriigi põhimõtete eiramises. Aastal 2017 teatasid Euroopa Liidu ametnikud, et referendumiga presidendi võimu suurendamine on vastuolus Kopenhaageni kriteeriumitega.

Aastal 2019 otsustas Euroopa Liidu parlamendikomisjon liitumisläbirääkimised pausile panna, Türgi võimud kritiseerisid seda otsust. Aasta 2025 seisuga on liitumisläbirääkimised 2019. aastast seisma jäänud, samuti ei ole toimunud arenguid liitumisettevalmistustes ega Euroopa Liidu-Türgi tolliliidus.

Aastal 2023 avaldas Türgi toonane suurim opositsioonijõud Kuue Laud vastastikuse mõistmise memorandumi ning selle poliitikud kinnitasid soovi liitumisprotsessiga jätkata kui neid sama aasta valimistel edu saadaks. Vabariikliku Rahvapartei juht ning opositsiooniliider Özgür Özel lubas võimule saades tagada võimalikult kiire liitumise Euroopa Liiduga. 2025. aasta seisuga on Euroopa Liidul veel kaheksa kandidaatriiki: Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Gruusia, Moldova, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Serbia ja Ukraina.

Vaata ka
 Euroopa Liidu välispoliitika
 Türgi välispoliitika
 Euroopa Liidu-Türgi suhted
 Hollandi-Türgi suhted
 Prantsusmaa-Türgi suhted
 Saksamaa-Türgi suhted
 Belgia-Türgi suhted
 Taani-Türgi suhted
 Kreeka-Türgi suhted
 Bulgaaria-Türgi suhted
 Austria-Türgi suhted
 Rumeenia-Türgi suhted
 Hispaania-Türgi suhted
 Itaalia-Türgi suhted
 Suurbritannia-Türgi suhted
 Soome-Türgi suhted
 Rootsi-Türgi suhted
 Eesti-Türgi suhted
 Küprose probleem
 Türgi NATO-s
 Puhastused Türgis pärast 2016. aasta Türgi riigipöördekatset
 Inimõigused Türgis
 Islam Euroopas
 Turgid Euroopas
 Türgivastasus
 Euroopa Liidu laienemine

Viited

Kategooria:Türgi poliitika
Kategooria:Euroopa Liidu tulevane laienemine