Hallrüdi

Hallrüdi ehk hallrisla (Calidris pusilla) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Hallrüdi on 13–15 cm pikk. Tiibade siruulatus on 34–37 cm. Kaalub 20–41 g.

Ülapool on pruunikashall. Rinnal ja külgedel tumedad triibud. Varvaste vahel on lestad. Emaslind on suurem kui isaslind. Hundsulestik on tuhmim kui teistel rüdidel. Levila läänepoolses osas pesitsejatel on pikemad nokad kui idapoolsetel.

Levik
Hallrüdi pesitseb Alaskal ja Põhja-Kanadas. Talvitavad Lõuna-Ameerikas.

Hallrüdi nähti Eestis esimest korda 2011. aastal.

Hallrüdid pesitsevad tundras jõgede ja järvede ääres. Talvel elavad liivarandades, laguunide ääres ja padumere rannikul.

Toitumine
Pesitsusalal toitub hallrüdi surusääsklaste vastsetest, ämblikest, tigudest ja seemnetest. Saakloomad on tavaliselt 2–5 mm pikkused. Rändel toitub kirpvähkidest, limustest, hulkharjasussidest, kahetiivaliste vastsetest ja ämblikest. USA idarannikul sööb ka odasabade mune.

Pesitsemine
Ühel ruutkilomeetril pesitseb 11–100 paari. Emaslind muneb juuni lõpust juuli alguseni. Kurnas on neli muna mõõtmetega 30 × 21 mm. Muna kaalub 6,9 g.

Mune hauvad mõlemad vanemad 20 päeva. Algul hoolitsevad poegade eest mõlemad vanalinnud, kuid mõnikord lahkub emaslind 2–6 päeva pärast poegade koorumist. Pojad saavad lennuvõimeliseks 16-päevaselt.

Eluiga
Hallrüdi võib elada 12-aastaseks.

Viited

Välislingid



Kategooria:Kurvitslased