Koknese praostkond

Koknese praostkond (läti k. Koknese), saksa Kokenhusen oli luteri kiriku  praostkond Lätis.

 Koknese praostkonna praostid 
1636, Salomo Gubert (surn. 1653), Koknese praostkonna praost ja Suntaži pastor
1642–1686, Jacobus Gray (1603–1686) (Jakob Grajus), Koknese praostkonna praost ja Bērzaune pastorKarl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 16-17
1687–1702, Ernst Glück (1654–1705), Koknese praostkonna praost ja Aluliina kiriku pastor
Johann Neudahl (1650? – 1708/1711), Koknese praostkonna interimpraost
1713–1723, Svante Gustav von Dietz (läti k. Svante Gustavs Dīcs) (1670–1723), Võnnu kreisi 2. osa praost
1733–1747, Nikolaus Wurm  (1676–1747), Võnnu kreisi 2. osa praostNotizen über Wendens Bürger bis zum Jahre 1773. Nach dem Kirchenbuch der Stadt Wenden in Liviand u. Pastor Heinrich Baumanns Manuskripten, Druck von Gebr. Vogt, Papiermühle S. A., s. 52 ja Cesvaine pastor
1747–1757, Carl Wilhelm Jacobi, Võnnu kreisi 2. osa praost ja Bērzaune pastor
1757–1758, Christian David Lenz,  Võnnu kreisi 2. osa praost ja Cesvaine koguduse pastor
1758–1759, Ludwig Kleinhempel  (1710–1759),  Võnnu kreisi 2. osa praost ja Cesvaine pastor
1759–1762, Johann Gustav Wurm (1705–1780), Võnnu kreisi 2. osa praost,Notizen über Wendens Bürger bis zum Jahre 1773. Nach dem Kirchenbuch der Stadt Wenden in Liviand u. Pastor Heinrich Baumanns Manuskripten, Druck von Gebr. Vogt, Papiermühle S. A., s. 52
1762–1770, Jacob Lange (1716–1777), Võnnu kreisi 2. osa praost, Ēvele pastorNotizen über Wendens Bürger bis zum Jahre 1773. Nach dem Kirchenbuch der Stadt Wenden in Liviand u. Pastor Heinrich Baumanns Manuskripten, Druck von Gebr. Vogt, Papiermühle S. A., s. 23
1770–1780, Johann Gustav Wurm (1705–1780), Võnnu kreisi 2. osa praost ja Apekalnsi kiriku pastor
1780–1786, Georg Bernhard Pritzbuer  (1715–1786), Võnnu kreisi 2. osa ja Valga praost ning Aluliina Maarja kiriku pastor.

 Ajalugu 
Läti alade Rootsi riigikiriku luterlik Koknese praostkond moodustati 1636. aastal, kui  loodi Liivimaal superintendent Hermann Samsoni eestvõttel kuus praostkonda: Eesti aladel Narva praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riia praostkond, Kokneses ja Võnnu praostkond.  

Koknese praostkonda kuulusid Vecpiebalga, Skujene, Jaunpilsi, Ērgļi, Cesvaine, Madliena, Bērzaune, Koknese, Suntaži, Rauna kihelkondCarl Eduard Napiersky, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland (1843), seite 11 

1740. aastast jagati Riia kubermangu Võnnu kreis 2 maakohtu ja praostkonna osaks (saksa k. Theil): 
1. osa: 1) Rauna; 2) Võnnu; 3) Trikāta; 4) Āraiši; 5) Smiltene; 6) Dzērbene koos Drustiga; 7) Vecpiebalga; 8) Palsmane-Aumeistri; 9) Nītaure; 10) Jaunpilsi; 11) Madliena; 12) Ērgļi-Ogre; 13) Skujene koos Lode mõisaga; 14) Jaunpiebalga; 15) Liepmuiža kihelkond
2. osa: 1) Cesvaine; 2) Aizkraukle; 3) Koknese; 4) Vestiena; 5) Kalsnava ja Vietalva; 6) Bērzaune; 7) Ļaudona ja Lubāna; 8) Lazdona; 9) Liezēre; 10) Tirza ja Lizumsi mõis; 11) Alūksne ja Zeltiņi; 12) Gulbene ja Alamõisa; 13) Apekalnsi; 14) Koivaliina kihelkondKarl E. Napiersky,  "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 13 .
 Vaata ka 
Valga praostkond (Liivimaa), Valga kreis
 Viited 

 Kirjandus 

Kategooria:Luterlus Lätis
Kategooria:Liivimaa konsistoriaalringkond
Kategooria:17. sajand Lätis
Kategooria:Läti praostkonnad