Pesahülgaja

Pesahülgaja on lind või muu loom, kes hülgab oma pesa, jättes munad või pojad hoolduseta.Eesti Ornitoloogiaühing. (2022). Linnud ja häirimine pesitsusajal. Eesti Ornitoloogiaühingu koduleht Pesahülgamine võib olla tingitud häirimisest, röövloomade ohust, parasiitidest, toidupuudusest või ebasoodsatest ilmastikutingimustest.

 Põhjused 
Pesahülgamise levinumad põhjused on:

 Inimhäiring: Pesitsusperioodil pesa läheduses liikumine, eriti metsatööd, matkamine või pesa otsene puutumine, võib viia pesa hülgamiseni.
 Röövloomade oht: Pesa avastamine näiteks kiskjate, oravate või rähnide poolt võib panna linnud pesa maha jätma.Tamm, H. (2021). "Suitsupääsukese pesa kaitsmine ja taastamine." Eesti Loodus, nr 5, lk 24–27.
 Parasiidid: Pesas levivad parasiidid, nagu vereimejad putukad, suurendavad pesahülgamise riski.Luigujõe, L. (2018). "Parasiitide mõju linnupesadele Eestis." Ornitho.ee artikkel.
 Halvenenud keskkonnatingimused: Näiteks pikaajaline vihm või põud võib muuta pesa asukoha ebasobivaks.Keskkonnaagentuur. (2020). Linnustiku seisund ja ohutegurid Eestis. Keskkonnaagentuuri koduleht

 Mõju 
Pesahülgamine põhjustab tavaliselt kogu pesakonna hukkumise, kuid teatud olukordades võib see suurendada vanalindude ellujäämise ja edasise pesitsusedu võimalusi.Leibak, E. (2004). "Linnupesade hülgamine ja selle bioloogiline tähendus." Eesti Loodus, nr 6, lk 12–15.

 Näiteid Eestis 

 Kalakajakate kolooniad Pärnu lahes on tundlikud inimeste ja koerte läheduses liikumise suhtes ning võivad pesa hülgata.
 Suitsupääsukesed võivad pesast loobuda, kui inimesed pesa ehitamise ajal selle asukohta häirivad või eemaldavad poolelioleva pesa.

 Seotud mõisted 

 Pesaparasiitlus – näiteks käod munevad oma munad teiste lindude pesadesse ja jätavad poegade kasvatamise võõraste hooleks.Leivits, A. (2015). Käo pesaparasiitlus Eestis: levik ja mõju. Eesti Maaülikooli uuring.
 Pesapuhtus – paljud liigid hoiavad pesa puhtana, et vähendada parasiitide levikut ja suurendada poegade ellujäämist.

 Viited