Tuhkhaigur

Tuhkhaigur (Ardea humbloti) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Tuhkhaigur on 92–100 cm pikk.

Sulestik on peamiselt hall. Pealagi, pea küljed ja lõug on mustad. Nokk on kollane, nokatüvik on must. Silmad on kollased. Jalad on pruunid.

Noorlinnud on tumedat värvi, lõug on valge või pruunikas.

Sarnaneb välimuselt hallhaigruga, kuid tuhkhaigur on suurem ja tumedamat värvi ning tema nokk on suurem.

Levik
Elavad Lääne-Madagaskaril. Võimalik, et pesitsevad ka Komooridel.

Elavad peamiselt rannikul, kuid ka jõgede ja järvede ääres, mangroovides ning riisipõldudel.

Toitumine
Toituvad peamiselt kuni 20 cm pikkustest kaladest ning koorikloomadest.

Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt. Nad on väga territoriaalsed ja tavaliselt toituvad üksi, kuid neid on nähtud toitumas parvedes koos teiste haigrutega.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või kolooniates koos hallhaigrutega. Okstest ehitatud pesa asub puu otsas.

Pesitsevad aasta läbi, kõige rohkem septembrist jaanuarini. Kurnas on kolm muna.

Arvukus
Vabas looduses elab hinnanguliselt 1500 tuhkhaigrut. Suurimateks ohtudeks on elupaikade hävimine, küttimine ning võõrliikide näiteks vesihüatsindi levik, mis vähendab tuhkhaigru toitumisala.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased