Savannihaigur

Savannihaigur (Ardea melanocephala) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Savannihaigur on 92–96 cm pikk. Kaalub 710–1650 g.

Selg, tiivad ja alapool on hallid. Pea on must, lõug ja kurgualune on valged mustade täppidega. Tiibade alapool on valge. Silmad on kollased, valjasriba kollane või roheline. Noka ülapool on must, alapool kollane. Jalad on mustad.

Noorlinnu kael on tumehall või pruunikashall, rind helepruun ning alapool valge. Udusulis pojad on helehallid.

Sarnaneb välimuselt hallhaigruga, kuid savannihaigur on väiksem ja saledam ning tema pea on musta värvi.

Levik
Savannihaigrud elavad Sahara-taguses Aafrikas. Levila ulatub Senegalist Etioopiani, lõunas Lõuna-Aafrika Vabariigini.

Elavad niisketel karjamaadel, padurates, jõgede ja järvede ääres, rannikul ning väludel. Võivad pesitseda ka linnades, näiteks Nairobis ja Kampalas.

Toitumine
Toituvad närilistest, putukatest, sisalikest, madudest, konnadest, lindudest, ämblikest, krabidest, kaladest ja raibetest. Lõuna-Aafrikas toituvad peamiselt suurtest närilistest, kuid detsembris ja jaanuaris söövad ka palju linde, näiteks kangurlinde ja sabatuvisid.

Toitu otsides kõnnib aeglaselt, mõnikord seisab paigal. Tihti toituvad öösel. Tavaliselt toituvad üksi, Zimbabwes on nähtud neid toitumas ka parvedes.

Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates, kus võib olla üle 200 pesa. Kolooniates on ka teisi linnuliike. Pesa asub kõrgel puu otsas, vahel ka maapinnal. Pesa ehitavad vanalinnud koos, kasutades oksi, mille nad võtavad puu küljest.

Tavaliselt pesitsevad vihmaperioodil. Kurnas on 2–3 rohekassinist muna mõõtmetega 60 × 43 mm. Tavalselt üks kurn, vahel kaks või kolm. Mune hauvad mõlemad vanemad 25 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 40–50 päeva vanuselt, iseseisvalt toituma hakkavad 60 päeva vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Haigurlased