Venemaa varilaevastik

Venemaa varilaevastikku kuuluvad kaubalaevad, mille abil Venemaa püüab vältida sanktsioone, mis kehtestati sellele pärast Ukrainasse tungimist 2022. aastal. Suurem osa varilaevastikust liigub Läänemerel. Laevastikku kuulub hinnanguliselt 650 tankerit, kokku ligi 1000 alust.

pisi|Varilaevastikku kuuluvaks peetav tanker Eagle S 2025. aastal Läänemerel Emasalo saare lähedal pärast Soome mereväe poolt kinnipidamist seosest EstLink 2 merekaabli purunemist

 Taust 
Pärast Ukraina sissetungi algust kehtestasid Euroopa Liidu liikmed ning G7 riigid Venemaa suhtes mitmeid sanktsioone ja piiranguid. Erilist tähelepanu pöörati Vene nafta- ning gaasisektorile, mis on traditsiooniliselt moodustanud 60% Vene ekspordikasumist. 2023. aasta veebruaris kehtestas Euroopa Liit Vene nafta importimisele embargo. 2022. aasta detsembris jõustus ka G7 riikide loodud mehhanism, mis seadis Vene naftale hinnapiiri 60 $ barreli kohta. Riigid, kes osalevad hinnapiiris, keelavad nafta transportimise, kindlustamise ja vahendamise, kui hind ületab seatud piiri. Hinnapiiri eesmärk oli vähendada Venemaa naftaekspordi kasumit  

Hinnapiirist tulenevalt asus Vene valitsus ehitama varilaevastikku, mis koosneb laevadest, millel pole otsest suhet ei ELi ega G7-ga ning mis saavad seega naftat transportida hoolimata sätestatud piirangutest.

 Vene varilaevastiku olemus 
Rahvusvaheline Mereorganisatsioon defineerib varilaevastiku kui "/.../ laevad, mis osalevad ebaseaduslikus tegevuses, et kõrvale hoiduda sanktsioonidest, vältida ohutus- või keskkonnanõuete täitmist, hoiduda kindlustuskuludest või osaleda muus ebaseaduslikus tegevuses /.../" Traditsioniililselt koosnevad varilaevastikud vananenud laevadest, mis varjavad enda tõelist identiteeti kommunikatsiooniseadmete väljalülitamise ning segadust tekitavate markeeringutega. Vene varilaevastiku toimimise puhul saab lisaks välja tuua ka 3 omapärast nähtust:

 "Puhas" laevastik (cleared fleet) – laevad, mis formaalselt järgivad rahvusvahelisi norme ning võivad vedada Venemaa naftat, kui see on alla G7 kehtestatud hinnalae. Varilaevastik kasutab neid näiteks varilaevadele ümberpumpamiseks rahvusvahelistes vetes, dokumentide võltsimiseks või nafta segamiseks, mis raskendab nafta tegeliku päritolu jälitamist. Nii saab sanktsioonide alla kuuluv kaup liikuda edasi kui näiliselt seaduslik.
 Hall laevastik (grey fleet) – laevad, mille omandi- ja lipuriigi taust on sageli raskesti jälgitav. Paljud neist kuuluvad välismaistele ettevõtetele, mis on loodi pärast Ukraina sissetungi algust eesmärgiga varjata laevade päritolu ja omanikke. Seetõttu on raske hinnata, kas need alused rikuvad rahvusvahelisi sanktsioone või mitte. Oluline osa hallist laevastikust tegeleb niinimetatud lipu vahetamisega (flag hopping), kus laev registreeritakse korduvalt eri riikides. Selline tegevus raskendab järelevalvet ja sanktsioonide jõustamist. Eeldatavasti on maailmas ligikaudu 1000 "halli laeva".
 Tume laevastk (dark fleet) – hõlmab umbes 1300 laeva, mis kasutavad mitmesuguseid petturlikke taktikaid, et nafta transporti varjata, näiteks nagu AIS-transponderite tahtlik väljalülitamine, et peita laeva asukohta; identiteedi võltsimine, lipu või IMO-numbri muutmine ning geolokatsioonisignaalide (GNSS) manipuleerimine; samuti ka dokumentide võltsimine, salajasi laev-laevale lasti ülekandmine, ette teatatud reisist kõrvale pöördumine.

2024. aasta andmete kohaselt moodustab Venemaa varilaevastikust 75% puhtad laevad, 15% hallid laevad ning 10% tumedad laevad.

 Venemaa varilaevastiku sõjaline kaitse 
2025. aasta mais seostas Venemaa end esmakordselt ametlikult varilaevastikuga, kui Vene hävituslennuk Su-35 lendas Eesti õhuruumis üle Suurbritannia poolt sanktsioneeritud tankeri Jaguar (endise nimega Argent), pärast seda kui Eesti kaitsevägi üritas laeva kontrollida. Tegemist oli seni varjatult tegutsenud tankeriga, mille kuuluvus Venemaale polnud varem kinnitatud. Laev saadeti hiljem Eesti vetest välja, Eesti sõjalaevade saatel. Eesti välisminister Margus Tsahkna nimetas juhtunut "militaarseks eskalatsiooniks" ja märkis, et Venemaa on nüüd "ametlikult sidunud end varilaevastikuga". Samalaadseid seisukohti jagasid ka teised NATO liikmesriigid. NATO reageeris juhtumile, saates Portugali F-16 hävitajad piirkonda Vene lennuki jälgimiseks.

 Rünnakud 
pisi|Tanker Kiwala ja Kindral Kurvits
2025. aastal hakati varilaevastikku kuuluvaid aluseid ründama nii sadamates kui merel, aasta viimastel kuudel hakkas Ukraina Vene varilaevastikku kuuluvaid aluseid meredroonidega merel ründama. Novembris kinnitati kahe tühja naftatankeri – Kairost ja Virati – edukat ründamist Mustal merel Türgi majandusvetes. Türgi mõistis rünnakud hukka. Türgi puksiiriga veeti laev 40 meremiili kuni Bulgaaria majandusveteni ja jäeti sinna triivima.

Pärast Mersin nimelise laeva ründamist Dakari sadamas teatas aluse Türgi päritolu omanik, et loobub Vene sadamatest kauba lossimisest.

2025. aasta detsembris teatati laeva Dashan ründamisest Ukraina majandusvetes ja tankeri Quendil ründamisest drooniga Vahemerel, Liibüa lähistel. Rünnakute mõjul on laevade kindlustamise hinnad tõusnud.

 Vaata ka 

 hübriidsõda
 sanktsioon

Viited

Kategooria:Vene-Ukraina sõda
Kategooria:Laevandus