Ernest Marsden

Ernest Marsden (19. veebruar 1889 – 15. detsember 1970) oli Briti ja Uus-Meremaa füüsik.

 Elulugu 
Ernest Marsden oli Phoebe Holdeni ja Thomas Marsdeni poeg. Tema eriline andekus avaldus juba esimestes klassides, hiljem võitis ta stipendiume Kuninganna Elizabethi gümnaasiumis Blackburnis ja seejärel Manchesteri Ülikoolis. 

1907. aastal tutvus Marsden ülikoolis Ernest Rutherfordiga ja huvitus radioaktiivsusest. 

1908. aastal hakkasid Marsden ja Hans Geiger Rutherfordi juhtimisel läbi viima kuldlehe eksperimenti, mille põhjal esitas Rutherford oma aatomimudeli. 

Marsden lõpetas 1909. aastal ülikooli bakalaureusekraadiga ning sai Londoni Ülikoolis füüsikalektori ametikoha. Peagi naasis ta Rutherfordi laborisse ja pärast Geigeri lahkumist 1912. aastal sai Rutherfordi uurimisassistendiks. Koos oma õpilastega uuris Marsden uut aatomifüüsika valdkonda, mille uuringute eest pälvis ta 1914. aastal doktorikraadi. Marsden määrati Rutherfordi soovitusel aastal 1915 Uus-Meremaa Wellingtoni Victoria Ülikooli kolledži füüsikaprofessoriks. Samal aastal astus ta Wellingtoni filosoofiaseltsi, kus rääkis heeliumi- ja vesinikuspektritest ning elektrijuhtivuse elektronteooriast.

Esimese maailmasõja ajal teenis Ernest Marsden Prantsusmaal Kuninglike inseneride korpuse heliluure üksuses ning teda autasustati teenetemärgiga Military Cross.

1920. aastal valiti Marsden Uus-Meremaa uue teadus- ja tööstusuuringute osakonna haridusdirektori abiks ja 1926. aastal sekretäriks. Ta algatas mitu projekti ja aitas kaasa haridusreformidele.

 Isiklikku 
4. augustil 1913 abiellus Marsden algkooliõpetaja Margaret Sutcliffe'iga Rishtonis ja rajas kodu Manchesteri. Neil sündisid  poeg ja tütar. Kaks aastat pärast Margareti surma abiellus Marsden Joyce Winifred Chote'iga.

 Mälestuse jäädvustamine 
Marsden Fund asutati Uus-Meremaal 1994. aastal alusuuringute rahastamiseks.

Tema järgi on nimetatud üks Massey Ülikooli auditoorium.

 Viited 

Kategooria:Suurbritannia füüsikud
Kategooria:Uus-Meremaa teadlased