Paraadsamm

Paraadsammu kasutatakse pidulikel marssidel, sõjaväeparaadidel ja teistel tseremooniatel. Sõjaväelased marsivad kindlas formatsioonis ja astuvad ühes rütmis, hoides jalgu jäigalt sirgetena.

Sirgejalgne samm pärineb Preisi armeest 18. sajandi keskpaigas ning eristati kahte sammu: puusakõrgusel käiva jalaga Stechschritt (ee k "torkesamm") ja madalamalt, põlvekõrgusel astutav Exerzierschritt. Paraadsammu juurutas 1725. aastal Preisi armees Anhalt-Dessau vürst Leopold I, Saksamaa sõjanõunikud levitasid kommet 19. sajandil Venemaal ja Nõukogude Venemaa levitas selle üle maailma 20. sajandil.paremal|pisi|Kremli nekropoli auvahtkond Tundmatu sõduri mälestusmärgi juuresKuna selle ingliskeelne vaste Preisi paraadsammule, goose step (ee k "hanesamm"), on tänapäeval ingliskeelses maailmas tugevalt seostatud Natsi-Saksamaa ja Nõukogude Venemaaga, on see omandanud inglise keeleruumis negatiivse tähenduse.

 Preisi paraadsammu ajalugu 
Sirgejalgne paraadsamm pärineb 18. sajandist – sarnaselt teiste marsisammudega oli eesmärk hoida sõdureid rünnaku ajal ühtses reas. Paraadsammu rünnakusammuna tõi Saksamaa sõjaväetraditsiooni Leopold I. Venemaal võttis selle kasutusele Paul I poolt.

19. sajandi keskpaigaks asendati musketid vintpüssidega, mis suurendas märkimisväärselt lasketäpsust ning rünnakutele minek kindlas formatsioonis muutis selle ohtlikuks, mistõttu loobuti ka marsisammul rünnakutest. Marsisammu harjutati aga jätkuvalt armeede rividrillis, et arendada ühtsustunnet ning tseremooniatel osalemist.pisi|Vahtkonnavahetus India-Pakistani piirilpisi|Eesti sõdurid Leedu iseseisvuspäeval 2020. aastal VilniusesPreisi paraadsamm levis 19.–20. sajandil üle maailma. Esimene laine toimus 19. sajandi lõpul, mil Preisi armee pälvis Prantsuse-Preisi sõja saavutuste eest tunnustuse, mis mõjutas teisi riike selle armee eeskuju järgima. Paraadsamm levis ka pärast Saksamaa kaotust Esimeses maailmasõjas.

Esimene Euroopa väline Preisi paraadsammu kasutusele võtnud riik oli Tšiili, kust see levis edasi teistesse Ladina-Ameerika riikidesse.

Ka Hiina keisririigis võeti Preisi armee eeskujuks ning Hiina Rahvaarmee jätkas seda traditsiooni, osaliselt seoses Saksamaalt pärit armeenõustajatega 1920. aastatel.

Eestis võeti sirgejalgne paraadsamm kasutusele 1930. aastatel kaitseminister Aleksander Tõnissoni ajal. Okupatsiooni ajal ja mõnda aega pärast seda kasutati Nõukogude Venemaa kõrgesammulist stiili, alates 2005. aastast kasutatakse mõõdukama kõrgusega sammu.

Lääne-Saksamaal loobuti sirgejalgsest paraadsammust 1950-aastatel.

 Stiilid 
Tänapäeval saab eristada euroopalikku stiili, mis toetub Preisi paraadkultuurile ning Aasia kultuuritraditsioonile omast paraadmarssi. Aasia versiooni iseloomulikumad näited on Põhja-Korea ja Hiina, samas kui Lõuna-Korea ja India marsisammul on näha briti mõjutusi.
pisi|Bersaglieri jooksev marss Lätis 2018. aastal
Itaalia mägijäägrite Bersaglieri marsisamm on aga pigem jooks – ka jäägrite puhkpilliorkestril. Traditsioon tuleneb jäägrite algupärast, jäägrid toimisid mobiilse kergejalaväena, mille ülesanne oli teha üllatusrünnakuid ja vahetada kiirelt asukohta.

Eesti paraadsammu stiil on sarnane Soome stiilile.

 Vaata ka 

 marssimine
 paraad
 Broughtoni rippsild

 Viited 

Kategooria:Sõjandus