Kergkillustik

Kergkillustik on paisutatud, taaskasutatud klaasist valmistatud kerge ja tugev täitematerjal, mida kasutatakse ehituses peamiselt kergtäite, soojustuse ja drenaažikihina. Materjali kasutamine vähendadab konstruktsioonide koormust aluspinnale, parandab soojusisolatsiooni ning tagab vee äravoolu. Kergkillustiku tootmiseks kasutatakse peamiselt jäätmeklaasi, mis annab materjalile lisaks tehnilistele tugevustele ka keskkonnasäästliku dimensiooni.

 Omadused 
Kergkillustik koosneb poorsetest klaasiosakestest, millel on järgmised tehnilised omadused:

 Madal tihedus (ligikaudu 210 kg/m³)
 Kõrge survetugevus
 Hea soojusisolatsioonivõime
 Veekindlus
 Tulekindlus (klass A1)
 Madal lenduvate ühendite sisaldus (klass M1)

Materjali karedad osakesed tagavad stabiilse struktuuri, mis võimaldab materjali paigaldada kalde all kuni 45 kraadiTallinna Tehnikaülikool. (2019). Ehitusmaterjalide käsiraamat. Tallinn: TTÜ kirjastus.. Kergkillustiku mehaanilised omadused ületavad mitmete traditsiooniliste kergete täitematerjalide omadusi (näiteks vahtpolüstüreeni ning savikillustiku) Jani, Y., Hogland, W. (2018). "Waste glass in the production of cement and concrete". Construction and Building Materials, 156, 468-483..

 Tootmine ja kasutus 
Kergkillustikku toodetakse purustatud ja sulatatud taaskasutatud klaasist, millele lisatakse paisutusaine. Materjal on täielikult taaskasutatav ja bioloogiliselt passiivne - see ei lagune ning loob ebasoodsa keskkonna kahjuriteleKask, M. (2020). Roheline ehitus: Materjalid ja tehnoloogiad. Eesti Ehitus, 42(3), 56-59..

 Kasutuskohad 
Kergkillustikku kasutatakse mitmesugustes ehitusvaldkondades, sealhulgas:

 nulltsükli tööd (põrandate ja vundamentide täide, radoonikaitse),
 katusekonstruktsioonid (kallete andmine, soojustus, tuulutus),
 vahelaed (täitmine ja tasandamine renoveerimisel),
 tänavate ja teede ehitus (külmakaitse ja vajumiste ennetamine),
 sillad, viaduktid ja tugimüürid (kergtäide muldetes ja tagasitäidetes),
 rohekatused (vihmavee puhverdamine, keskkonnamõju vähendamine),
 basseiniehitus (tagasitäide väikse pinnasesurvega lahendusena).

Rakendused aluspinna stabiliseerimises 

 Pehmete liivaste aluspindade stabiliseerimine
30 cm paksune kergkillustikukiht vähendab pinnasevajumist kuni 60% võrreldes traditsiooniliste liivatäitematerjalidega. Eesti tingimustes on seda meetodit rakendatud Pärnu uuselamurajoonide ehituses.

 Vundamentide koormuse vähendamineKergkillustiku vahekihi kasutamine vundamentide all võimaldab vähendada pinnasele kanduvat survet 35-40%, mis on oluline vanalinna tihedas ehituskeskkonnas.

 Maanteede lahendusedSoome teedeehituse kogemus näitab, et kergkillustikust drenaažikihi kasutamine pikendab teekatte eluiga 7-10 aasta võrra ning vähendades hoolduskulusid.

 Äärelinnade roheline arendamine
Kergkillustik tagab hea vee äravoolu haljastusaladel, vältides seisva vee teket. Rotterdami linna kogemus näitab 45% väiksemat hoolduskulu.

Erinevalt rasketest täitematerjalidest võimaldab kergkillustik ehitada ka vähese kandevõimega pinnastele ilma vaiade ja tugiseinteta. Seda saab paigaldada tavaliste ehitusseadmetega ning paigaldamine ei vaja eriväljaõppega tööjõudu.

 Keskkonnamõju 
Kergkillustik on valmistatud taaskasutatud materjalist ja sellel on väike CO₂ jalajälg. Materjali tootmine ja kasutamine toetavad ringmajandust ning rohelise ehituse põhimõtteidEesti Keskkonnauuringute Keskus. (2021). Jäätmeklaasi kasutamine ehitusmaterjalina. Tallinn: Keskkonnaministeerium..

Viited

Kategooria:Ehitusmaterjalid