Väljendatud teadmus

Väljendatud teadmus (ka eksplitsiitne teadmus, avatud teadmus, ilmutatud teadmus, nähtav teadmus) (inglise keeles explicit knowledge) on üks teadmuse alaliikidest. See on kergesti edasi antav nii suuliselt kui ka kirjalikult. Väljendatud teadmust kirjeldatakse tihti kui teadmist millestki. Näiteks toidu valmistamise juhend on väljendatud teadmus, sest seda on lihtne kirja panna retseptina.

Levinumad väljendatud teadmise allikad on käsiraamatud, dokumendid, memod, andmebaasid, märkmed, juhendid, joonised, helisalvestised, videod jne.

 Ülevaade 

 Väljendatud teadmuse mõiste kujunemine 
1966. aastal võttis Michael Polanyi kasutusele termini vaiketeadmus. Jaapani majandusteadlased Ikujirō Nonaka ja Hirotaka Takeuchi arendasid Michael Polanyi mõtet edasi ja tutvustasid 1995. aastal oma raamatus “Teadmust loov ettevõte: Kuidas Jaapani firmad loovad innovatsiooni“, mõisteid väljendatud teadmus ja vaiketeadmus ning leidsid, et teadmus on organisatsiooni kõige tähtsam ressurss. Tänu Nonaka ja Takeuchi teadustööle on mõiste väljendatud teadmus jõudnud laiemasse kasutusse.

Nonaka ja Takeuchi leidsid, et väljendatud teadmust saab kirjeldada nii sõnade kui ka numbritega ning see on enamasti hoiustatud mehaanilisel või tehnoloogilisel viisil erinevates meediates. Väljendatud teadmus on oma olemuselt täpne ja formaalne. Väljendatud teadmuse ja vaiketeadmuse vastastikune mõju viib uute teadmiste tekkimiseni. 

 Väljendatud teadmuse mõiste määratlus 
pisi|Tarkuse püramiidis ehk DIKW püramiidis on kujutatud infoteaduse põhimõisteid hierarhias järgmiselt: andmed (Data), informatsioon (Information), teadmised (Knowledge) ja teadmus/tarkus (Wisdom). 
Teadmus on infoteaduste üks põhimõistetest ja selle all mõeldakse süstemaatiliseks kasutamiseks korrastatud kogumit, mis koosneb andmetest, informatsioonist, teadmistest, kogumustest ja oskustest. Teadmuse paiknemist teadmiste tüpoloogias illustreerib hästi tarkuse püramiid.

Väljendatud teadmuse liigituse järgi on teadmust ja informatsiooni keeruline üksteisest eristada. Üheks võimaluseks on mõelda väljendatud teadmusest kui informatsioonist või teadmusest, mis muutub informatsiooniks.

Väljendatud teadmusele vastandub vaiketeadmus, mis on isiklik, kogemustel põhinev ja tihti alateadlik teadmus, mida ei ole võimalik kergesti sõnastada ja seega ka informatsiooniks muuta. Väljendatud teadmus on organisatsioonidele  kõige kasulikum siis, kui seda on võimalik muuta väljendatud teamuseks.

Väljendatud teadmus ja vaiketeadmus on tihedalt omavahel seotud ning täiendavad teineteist. Näiteks retsept on väljendatud teadmus, sest koostisosad ja valmistamine on väga täpselt kirja pandud, samas oskus toitu valmistada ja teada, kuna see on piisavalt maitsestatud ja ideaalselt küpsetatud on vaiketeadmus. 

 Väljendatud teadmuse omadused 
Väljendatud teadmus on:

 struktureeritav: saab panna loogilisse ja arusaadavasse vormi.
 kergesti ära tuntav: selgelt eristatav.
 kergesti formuleeritav: saab väljendada sõnade, numbrite, jooniste jms kaudu.
 hea hoiustada ehk arhiveerida: esitatud kujul, mida on lihtne säilitada, nt dokumendid.
 lihtne taaskasutada ja muuta- on kirja pandud kujul, mis on kergesti kättesaadav ja muudetav. 
Väljendatud teadmust saab edasi anda erinevate kommunikatsiooni vormide nagu suhtluse, heli, nägemise ja liikumise või kirjalikke dokumentide nagu juhendite, standardite, aruannete, koolitusmaterjalide, andmebaasi jms kaudu. Väljendatud teadmust on kerge edasi anda ühelt inimeselt teisele. 

 Väljendatud teadmus organisatsioonis 
Väljendatud teadmus on organisatsioonis oluline, sest õigel ajal õige info leidmine annab teiste organisatsioonide ees suure konkurentsieelise. Kui väljendatud teadmust kasutatakse avalikus sektoris, siis sellest saavad kasu kõik kodanikud.

Organisatsioonis võib teadmuse jagada kaheks, millest teadaolev teadmine vastandub väljendatud teadmusele ja mitte teadaolev teadmine vaiketeadmusele. Mõlemad on organisatsioonis väga olulised.

1. Teadaolev teadmine: isik teab, et ta teab.

Näiteks inimene töötab ravimitööstuses ja on oma alal väga kogenud. Selleks, et teised organisatsiooni liikmed tema teadmistest kasu saaksid peab ta teisi juhendama, sellest kirjutama, tegema ettekande või kõne. 

2. Mitte teadaolev teadmine: isik ei tea, et ta teab, kuna see on saanud osaks tema tööstiilist.

Näiteks klienditeenindaja, kes on tegelenud ühe kliendiga juba pikki aastaid: tal on teadmine, kuidas selle kliendiga käituda ilma pikemalt mõtlemata. Ta on nii kogenud, et teatud tegevused on muutunud harjumuseks ja ta teeb toiminguid ilma neile pikemalt mõtlemata.

 Vaata ka 

 Infojuhtimine
 Teadmusjuhtimine
 Teadmusringlus

 Viited 

 Välislingid 

 Michael Polanyi

Kategooria:Infoteadus