Polüneeslased

Polüneeslased on etnolingvistiline rühm, mis koosneb tihedalt seotud etnilistest rühmadest, mis on pärit Polüneesiast. Polüneesia hõlmab Vaikse ookeani Polüneesia kolmnurga saari. Arvatakse, et polüneeslaste esivanemad tulid Vaikse ookeani saartele suurte merekõlblike kanuudega Indoneesiast ja Filipiinidelt umbes 1000 eKr. Rühm on osa suuremast austroneesia etnolingvistilisest rühmast. Polüneeslased räägivad polüneesia keeli, mis on austroneesia keeleperekonna okeaania alamperekonna haru. Polüneeslastest on enim maoorisid, neile järgnevad samoalased, põlishavailased, tahitilased, tongalased ja Cooki saarte maoorid.

2012. aasta seisuga elas maailmas hinnanguliselt 2 miljonit etnilist polüneeslast. Enamik neist elab iseseisvates Polüneesia rahvusriikides (Samoa, Niue, Cooki saared, Tonga ja Tuvalu) või moodustavad vähemuse sellistes riikides nagu Austraalia, Tšiili (Lihavõttesaar), Uus-Meremaa, Prantsusmaa (Prantsuse Polüneesia ning Wallis ja Futuna) ja Ameerika Ühendriikides (Hawaii ja Ameerika Samoa), samuti Briti ülemereterritooriumil Pitcairni saartel. 

Polüneeslastel on suurepäraste meresõitjate maine, sest nad on asustanud üksteisest nii kaugel asuvaid saari nagu Hawaii, Lihavõttesaar ja Uus-Meremaa. Polüneesia elanikud sooritasid selliseid reise, kasutades kanuusid ja iidseid navigeerimisoskusi, mille hulgas on tähtede, hoovuste, pilvede ja lindude liikumise lugemine. Polüneeslased on neid navigeerimisoskusi edasi õpetanud põlvest põlve.

Viited

Kategooria:Polüneesia
Kategooria:Rahvad