Norra lemming

Norra lemming (Lemmus lemmus) on hamsterlaste sugukonda ja lemmingu perekonda kuuluv näriline.

 Välimus 
Norra lemmingu välimus on varieeruv. Karvkate on kollakasoranž, must ja kohati ka valge. Kael ja pea on mustad, seljal on must pikk triip ning külgedel asuvad mustad laigud. Ülejäänud keha on kollakasoranž ja  kõhualune on valge. Valgeid laike võib esineda ka külgedel, enamasti pea lähedal. Norra lemmingu tüvepikkus on 10–15 cm. Norra lemmingu saba on lühike ning peaaegu märkamatu. Ta kaalub enamasti 40–130 grammi.

 Elukoht ja eluviis 
Norra lemming elab tundras ja mägedes, tavaliselt puupiiri läheduses. Talvel elavad lemmingud lume all tunnelites. Kevade saabudes rajavad nad uued tunnelid sambla ja kivide vahele. Levinud elupaikadeks on ka sood ja rabad. Norra lemmingud elavad kolooniates ja on öise eluviisiga.

 Toit 
Norra lemmingu põhilise toidu moodustavad kõrrelised, tarnad, kääbuspõõsad ja muud rohttaimed ning talvel samblad. Toidupuuduse korral võib ta süüa ka seeni.

 Pesa ja pojad 
Norra lemmingu tiinus kestab 18–22 päeva. Ühes pesakonnas sünnib 1–13 poega, tavaliselt 4–6. Suvel sünnib tavaliselt kaks pesakonda, harva kolm. Pesa luuakse urgudesse, puujuurte või mätaste vahele.

 Levik 
Norra lemming on levinud Norras ja Skandinaavia poolsaarel, kõige arvukamalt Lõuna-Norras ja Stockholmi lähistel. Norra lemmingu leviala laieneb ning praeguseks ulatub levik ka Põhja-Soome aladele.

 Viited