Audie Murphy

Audie Leon Murphy (20. juuni 1925 – 28. mai 1971) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, näitleja ja laulukirjutaja. Ta oli teises maailmasõjas enim autasusid teeninud Ameerika Ühendriikide sõdur ning on ilmselt ühtlasi riigi ajaloo enim autasustatud sõjaväelane. Ta pälvis kõik võimalikud Ameerika Ühendriikide maaväe vaprusmedalid ning kangelaslikkuse eest ordeneid Prantsusmaalt ja Belgiast. Ta teenis 19-aastaselt Medal of Honori, kui hoidis esmalt tund aega üksinda tagasi tervet kompaniid Saksa sõdureid ning juhtis seejärel moonata ja vigastatuna edukat vasturünnakut (jaanuaris 1945 Colmari taskus Prantsusmaal).

Murphy sündis suures loonusrentnike peres Hunti maakonnas Texase osariigis. Tema isa jättis pere maha ning ema suri, kui ta oli teismeline. Ta tuli koolist ära viiendas klassis, et lihttöödega perele elatist teenida. Ta oli täpne jahimees.

Pärast rünnakut Pearl Harborile aastal 1941 võltsis ta vanema õe abil oma dokumendid, et noorest east hoolimata liituda sõjaväega. Alguses lükkasid nii armee, merejalavägi kui merevägi tema avalduse alakaalulisuse tõttu tagasi, kuid lõpuks õnnestus tal siiski jalaväega liituda. Esimese lahingukogemuse sai ta 1943. aastal Liitlaste sissetungis Sitsiiliasse. Aastal 1944 osales ta Anzio lahingus, Rooma vabastamises ja sissetungis Lõuna-Prantsusmaale. Murphy võitles Montélimaris ning juhtis oktoobris oma üksuse edukat rünnakut Cleurie lähistel Prantsusmaa kirdeosas. Kuigi ta haigestus ning sai korduvalt sõja ajal vigastada, oli ta üks teise maailmasõja auhinnatumaid võitlejaid. Tema nimel on 241 vaenlase sõduri surmamine.

Pärast sõda algas Murphy 21 aasta pikkune karjäär näitlejana. Aastal 1955 mängis ta iseennast autobiograafilises filmis "Põrgu ja tagasi" (ingliskeelne originaalpealkiri "To Hell and Back"), mis põhines 1949. aastal ilmunud samanimelisel romaanil. Enamik tema rollidest oli vesternites. Ta kirjutas ka laule, mis pälvisid mõõduka tuntuse. Ta pidas California ja Arizona osariigis veerandmiili hobuseid ning tegeles võiduajamistega.

Murphy põdes tänapäevases mõistes posttraumaatilist stressihäiret (mida toona tunti nn lahinguväsimuse all) ning hoidis padja all laetud püstolit. Ta otsis leevendust sõltuvusttekitavatest unerohtudest. Oma viimastel eluaastatel oli tal rahalisi probleeme, kuid ta keeldus pakkumistest esineda alkoholi- ja sigaretireklaamides, kuna ei soovinud halba eeskuju näidata. Ta hukkus 1971. aastal Virginia osariigis toimunud lennuõnnetuses enne 46-aastaseks saamist. Ta on maetud Arlingtoni riiklikule kalmistule.

Viited

Kategooria:Laulukirjutajad
Kategooria:Ameerika Ühendriikide filminäitlejad
Kategooria:Ameerika Ühendriikide sõjaväelased
Kategooria:Auleegioni rüütlid
Kategooria:Lennuõnnetusel hukkunud
Kategooria:Sündinud 1925
Kategooria:Surnud 1971