Gelaada

Gelaada (Theropithecus gelada) ehk veritseva südamega ahv  on Vana Maailma ahviliik, keda leidub ainult Etioopia mägismaal. Gelaadad elavad merepinnast 1800–4400 meetri kõrgusel. Gelaada on ainus elusolev liik Theropithecuse perekonnas. Gelaadad ei ela puude otsas nagu lähedased sugulased paaviani perekonnas Papio, vaid otsivad toitu maapinnal rohumaadelt. Kuni 90% gelaadade toidust moodustavad kõrrelised. Öösiti gelaadad magavad kaljudel, päikesetõusul aga kogunevad taas maapinnal rühmadesse Planeedi pärijad. Chris D. Thomas. SA Loodushoiu Fond koostöös kirjastusega KVART, ISBN 9789916964439, 2023  .
 Välimus 

Gelaada on jässakas primaat, kellel on valged silmalaud, pruun karvkate, tutiga saba ja paljas roosakas rind. Isastel isenditel on pikk ja tihe lakk, ning pikkus võib olla kuni 70 cm. Isase kaal on keskmiselt 19 kg ning emasel 12 kg. Emase isendi rinnal on pärlikee taoline rida lihalisi kühme, mis ääristavad paljast rinnapealset nahalaiku . 

 Sotsiaalne struktuur 

Gelaada pereüksus koosneb tavaliselt ühest isasloomast, kolmest kuni kuuest emasloomast ja nende järglastest. Emasloomad domineerivad ning võivad isasjuhi noorema rivaali vastu välja vahetada. Paljud haaremid ühinevad ja moodustavad gruppe, mis koosnevad 30 kuni 600 isendist. Kuna gelaadal on ühed mitmekesisematest häälitsustest primaatide seas, võivad grupid olla erakordselt lärmakad .

 Kaitsestaatus 

Kuigi gelaada leviala pole muutunud, on tähendatud nende arvukuse vähenemist. Gelaada peamine ohutegur on elupaikade hävimine inimeste põllu- ja karjamaade arvelt. Kuid täpsemate andmete puudumisel praeguse leviala ja populatsioonitrendide kohta on see liik endiselt IUCN andmetel hinnatud soodsasse seisundisse .

 Viited 

Kategooria:Pärdiklased