Koroonaneologism

Koroonaneologism ehk koroneologismRoig-Marín, Amanda. 2021. English-based coroneologisms: a short survey of our Covid-19-related vocabulary. English Today 37(4). 193–195. doi:10.1017/S0266078420000255 on koroonapandeemiaga seotud uudiskeelend (neologism), mis võeti kasutusele tähistamaks pandeemiast tingitud uusi nähtusi, kogemusi ja käitumisviise.

Üheks kõige tähelepanuväärsemaks koroonaneologismiks võib pidada tervisekriisi keskmes olnud haigusenimetust COVID-19.Salazar, Danica & Kate Wild. 2022. The Oxford English Dictionary and the language of Covid-19. In Annette Klosa-Kückelhaus & Ilan Kernerman (eds.), Lexicography of coronavirus-related neologisms (Lexicographica: series maior 163), 11–26. Berlin: Mouton de Gruyter. https://doi.org/10.1515/9783110798081-002Paton, Bernadette. 2020. Social change and linguistic change: the language of Covid-19. Oxford English Dictionary Blog. https://www.oed.com/discover/topics-fromthe-21st-century. Seda kasutati esimest korda Maailma terviseorganisatsiooni 11. veebruaril 2020 avaldatud raportisWHO Director-General’s remarks at the media briefing on 2019-nCoV on 11 February 2020. – World Health Organization, 11. veebruar. https://www.who.int/director-general/speeches/detail/who-director-general-s-remarks-at-the-media-briefing-on-2019-ncov-on-11-february-2020. Tegu on akronüümiga, mis moodustati haiguse ingliskeelsest nimetusest coronavirus disease ’koroonaviiruse haigus’, 19 märgib haiguse avastamise aastat.

Eesti koroonaneologismide hulka kuuluvad sellised sõnad nagu koroonakriis, koroonapositiivne, distantsõpe, tõhustusdoos jtRaet, Mai (2024). A lexicological perspective on the pandemic: the case study of Estonia. Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri = Journal of Estonian and Finno-Ugric Linguistics, 15 (2), 75−103. DOI: 10.12697/jeful.2024.15.2.04..

Arvukad koroonaneologismid on tunnistuseks sellele, et keel suudab muutuvate välisoludega väga hästi kohaneda. Ehkki koroonakriisi möödudes on paljud pandeemiaga seotud uudissõnad oma aktuaalsuse kaotanudTrap-Jensen, Lars & Henrik Lorentzen. 2022. Recent neologisms provoked by COVID-19 in the Danish language and in the Danish dictionary. In Annette Klosa-Kückelhaus, Stefan Engelberg, Christiine Möhrs & Petra Storjohann (eds.), Dictionaries and Society. Proceedings of the XX EURALEX International Congress, 12–16 July 2022, Mannheim, Germany, 825–832. Mannheim: IDS-Verlag. https://dsl.dk/medarbejdere/ltj/publikationer/euralex-2022-mannheim, pakuvad nad uurijatele huvi, kuna peegeldavad, millist mõju avaldas pandeemia igapäevaelule ja ühiskonnale laiemalt.

 Viited 

Kategooria:Koroonapandeemia
Kategooria:Keeleteadus