Belkini episoodimudel interaktsioonist tekstidega

Belkini episoodimudel tuleneb Nicholas J. Belkini teooriast, mille keskmes on inimese ja teksti vahelise suhtluse mõistmine ning inimene on infootsingu keskne osa. Episoodilises interaktsioonis tekstiga on inimene aktiivne infootsija, täpsustades pidevalt oma otsingut ning tõlgendades saadud tulemusi. Belkin, N. J. (1993). Interaction with texts: Information retrieval as information seeking behavior. Information retrieval, 93(55-66). Mudel toob välja, kuidas kasutaja liikumine läbi teabeotsingu protsessi ei ole sirgjooneline, vaid korduv ja kohanduv vastavalt ülesandele ja eesmärkidele.

Episoodilise infootsingu etapid
Inimene läbib infootsinguprotsessis erinevaid etappe:
 Esmane ülesanne/küsimus: kasutaja määratleb tulenevalt konkreetsest olukorrast enda teabeotsingu vajaduse, mis võib olla näiteks mõne teadusliku küsimuse lahendamine või lihtsalt uudishimu rahuldamine;
 Teabe otsimine: infootsija kasutab erinevaid otsingusüsteeme (teadusandmebaasid, internet, raamatud) ning otsib vastavaid allikaid ja tekste, mis võivad aidata ülesannet/küsimust lahendada;
 Teabe hindamine: kasutaja hakkab hindama otsingu käigus saadud teabe usaldusväärsust, täpsust, asjakohasust ning seotust ülesande eesmärgiga; 
 Teabe kasutamine ja töötlemine: kasutaja töötleb ja kasutab saadud infot oma ülesande lahendamiseks; 
 Tagasiside ja kohandamine: kasutaja otsustab, kas saadud teave vastas ootustele täielikult, osaliselt või üldse mitte. Kui info on puudulik võib kasutaja kohandada oma otsingut ning korrata otsinguprotsessi, et leida täiendavat teavet.Belkin, N.J. "Anomalous states of knowledge as a basis for information retrieval". The Canadian Journal of Information Science, 5, 1980, pages 133-143.Savolainen, R. (2018), "Pioneering models for information interaction in the context of information seeking and retrieval", Journal of Documentation, Vol. 74 No. 5, pp. 966-986.
Belkini järgi on tekstiga suhtlemisel oluline mõista, kuidas teave mõjutab kasutaja teadmisi ja kuidas seda teavet tõlgendatakse kommunikatsiooni kontekstis.

Belkin on välja toonud kaheksa nõuet teabe mõistele:
 Teave pole ainult andmed, vaid eesmärgipärane, tähendusrikas kommunikatsioon.
 Teave on sotsiaalne kommunikatsiooniprotsess, osa inimeste vahelisest suhtlusprotsessist.
 Teabe soovi või vajadusega arvestamine: inimesed otsivad teadlikult teavet, et saada vastuseid oma küsimustele; teavet soovitakse või vajatakse.
 Teabe mõju saajale: teave mõjutab inimesi.
 Teabe ja teadmiste seisundi vaheline seos: teabe tõlgendamine ja rakendamine sõltub inimese varasematest teadmistest ja kogemustest. 
 Erinevate esitusviiside mõju teabele: olenevalt esitusviisist (nt pilt, tekst jne) mõjub teave inimesele erinevalt.
 Teabe mõiste peaks olema paindlik, et seda saaks rakendada erinevates kontekstides ja olukordades. 
 Teabe mõiste peaks pakkuma vahendeid, mis aitavad ennustada, kuidas teave mõjutab saajat ning millised võivad olla tagajärjed.George Reyes, C. E., & Salado Rodríguez, L. I. (2019). Competencias investigativas con el uso de las TIC en estudiantes de doctorado. Apertura (Guadalajara, Jal.), 11(1), 40-55.
 Ajalugu 
Nicholas J. Belkin on Ameerika teadlane ja teabehaldusalane ekspert, kes on tuntud oma panuse eest infotehnoloogia ja infoliikumise valdkonnas, eriti teabeotsingu, infopoliitika ja teabehalduse teooriate arendamisel. 1970. aastate teises pooles arendas Belkin välja hüpoteesi Anomaalsete Teadmiste Seisundist (ASK), mis aitas mõista, miks inimesed üldse infot otsivad. Teooria järgi tekib inimesel teabevajadus siis, kui ta satub uude olukorda. Pärast teabe omandamist hindab inimene oma teadmisi uuesti ja otsustab, kas on vajalik rohkem infot otsida. Selle teooria põhjal arendas Belkin 1980ndatel edasi episoodilise mudeli  https://fsulis3267.fandom.com/wiki/Nicholas_BelkinRobins, D. (2000). Interactive information retrieval: Context and basic notions. Informing science, 3, 57..Tema teadustööst on arendatud mitmeid teoreetilisi mudeleid, mis uurivad, kuidas inimesed otsivad, töötlevad ja kasutavad teavet.
 Kasutamine 
Belkini mudeli abil saaksid näiteks infootsingusüsteemide arendajad luua rohkem kasutajakesksemaid intuitiivseid süsteeme, mis aitaksid kasutajatel kiiremini otsinguid kitsendada, arvestades nende varasemaid teadmisi ja kogemusi. Süsteem võiks ka jälgida, millised tulemused olid kõige kasutatavamad ja kasulikumad ning selle põhjal saab pakkuda tulevikus sihipärasemaid otsingutulemusi (nt sarnaseid artikleid, raamatuid jne). Mudel on kasutusel ka tänapäeval, et uurida näiteks õppejõudude teabotsinguga seotud käitumist ning luua andmebaasid, kus soovitatud märksõnad ja fraasid, kasutajaliides ning otsingusüsteemi omadused oleksid rohkem kasutajakesksed.Model, B. E. Analysis of Information Seeking Behavior of Faculty Members of Allameh Tabataba'i University based on.   

 Vaata ka 
Infootsingu kognitiivsed mudelidInfokäitumineInfootsingEllise infootsinug mudel

 Viited 

Kategooria:Infoteadus