Speyeria callippe

Callippe hõbetäpp (Speyeria callippe) on ohustatud alamliik harjasjalgsete liblikate perekonnas koerlibliklased. Tegemist on alamliigiga. Ta kuulub Heliconiinae alamperekonda, mis on tuntud kui pikatiivalised. Täiskasvanud isendi tiivaulatus on veidi üle kahe tolli ehk natuke üle viie sentimeetri. Tiivad on silmatorkavad, nende pinnal on pruunid ja mustad lainelised mustrid ning tiibade alumised pooled on oranžikaspruunid iseloomulike hõbedaste laikudega. Tiivad ja kõht on karvased. Vastsed on okkalised, tumedavärvilised röövikud.

Vastsed on tumedat värvi ja nende seljal on palju hargnevaid teravaid okkaid. Vastsed söövad ainult ühte taimeliiki, milleks on Viola pedunculata. Täiskasvanud emasloomad munevad taimele või selle lähedale ja vastsed talvituvad selle lähedal siidikottides. Kevadel toituvad nad V. pedunculata’st. Täiskasvanute eluiga on umbes kolm nädalat hiliskevadel või varasuvel.

 Leviala 
See ohustatud alamliik esineb ainult kahel rohumaa-alal San Francisco Bay piirkonnas,M. L. Dufour Annales de la Société entomologique de France (prantsuse keeles) Oaklandi lähedal ja San Bruno mäel"Speyeria Scudder, 1872" at Markku Savela's Lepidoptera and Some Other Life Forms. Liblika leviala on nüüdseks tihedalt asustatud, mistõttu liblikas on ohustatud. Hiljuti on teada ka teisi alamliike Lõuna-San Francisco lähedal, Pleasantoni kohal asuvatelt mägedelt, Sears Pointist North Bay's ning Vallejo ja Cordelia vahelistelt kohtadelt. Hõbetäpp liblikate üldrühma taksonoomiline staatus ja noteeritud staatus muudes piirkondades on ebaselge. Mõned spetsialistid peavad Solano maakonna hõbetäpipopulatsioone callipe'i hõbetäpi ja Lilian'i hõbetäpi liblika ja/või Comstock'i liblika hübriidideks, samas kui teisedButterflies and Moths of North AmericaiNaturalist peavad Solano maakonna populatsiooni callipe'i alamliigiks.Ross A. Layberry, Peter W. Hall, J. Donald Lafontaine The Butterflies of Canada

Sõltuvalt keskkonnatingimustest on liblika lennuaeg mai keskpaigast juuli lõpuni. Täiskasvanud isendite käitumine on mäkketõus, mille puhul isased ja neitsid või mitmekordselt paaritunud emased otsivad topograafilist tippu, kus paarituda.Thomas J. Allen, Jim P. Brock, James P. Brock, Jeffrey Glassberg Caterpillars in the Field and Garden: A Field Guide to the Butterfly of North America

Elupaikade kadumine on ohustatuse peamine põhjus. Kõik liblika elupaigaks jäänud looduslikud rohumaad on praegu kadumas mitmesuguste põhjuste tõttu, sealhulgas majandusarengu, maastikusõidukite ja invasiivsete taimede tõttu. V. pedunculata populatsioonid kannatavad kas väga intensiivse karjatamise tõttu, mis hävitab suurema osa taimestikust (sealhulgas V. pedunculata), või alakarjatamise tõttu, mille puhul lubatakse võõrliikidel kõrgeks ja tihedaks kasvada.

See alamliik kanti 1997. aastal föderaalse ohustatud liigi nimekirja. California ei loe liiki riiklikuks ohustatud liigiks.

 Populaarkultuuris 
Callippe hõbetäpp liblikas on esindatud kunstnik Andy Warholi graafikasarjas. 1983. aastal tehti kunstnikule ülesandeks luua keskkonnateadlikkuse tõstmiseks portfoolio kümnest ohustatud liigist, mille hulgas oli ka D. andersonii. Portfoolio, mis on tuntud kui „Ohustatud liigid“, loodi ohustatud liikide seaduse toetuseks, mille USA kongress võttis vastu 1973. aastal. Teiste loomade hulka kuuluvad Amuuri tiiger, Valgepea-merikotkas ja Hiidpanda.

 Galerii 

 Viited 

Kategooria:Koerlibliklased