Kaaka

Kaaka (Nestor meridionalis) ehk kaakapapagoi on papagoiliste hulka kuuluv Uus-Meremaa metsade linnuliik.

Kaaka pesitseb peamiselt puuõõntes, kuhu närilised ronides hõlpsasti ligi pääsevad. Liigi  arvukuse kiire kahanemise tõttu on lind märgitud ohualtiks liigiks. Peamisteks vaenlasteks on kärp ja rebaskuusu.

Alamliigid
Liigil on kaks alamliiki:
 N. m. meridionalis (Gmelin, 1788) – Lõunasaarel ja Stewarti saarel
 N. m. septentrionalis (Lorenz von Liburnau, 1896) – Põhjasaarel

 Välimus 
pisi|left|Kaaka (Nestor meridionalis)
Kaaka on välimuselt sarnane teise Nestori perekonda kuuluva kea papagoiga .

Kaaka sulestik on halli-roostekirju, kohati oliivipruun. Täiskasvanud isenditel on pealagi hallikasvalge ning põskedel kollakad laigud. Kael, kõht ja sabaalune sulestik on punakad, tiivad on pealt pruunid ning tiiva alapool on punakasoranž. 

N. m. meridionalis on eredama sulestikuga, udusulis pojad on hallid. N. m. septentrionalis on tuhmima sulestikuga, pojad on valged.

pisi|left|Kaaka tiiva siruulatus
Kaaka kehapikkus on 45 cm, kaal 390–560 g. Nokk on tugev ja hallikat tooni. Kaakal keel on kohastunud nektarist toitumiseks.
 Levik ja arvukus 
Uus-Meremaa kaaka elab parasvöötme laialehistes- ja segametsades ning troopilistes metsades. Kaaka peamised elupaigad asuvad Uus-Meremaa põlismetsades.
Kui eurooplased esmakordselt Uus-Meremaale saabusid, leidus liiki arvukalt, kuid 1930. aastaks leidus kaakat vaid üksikutes piirkondades. Tänapäeval on kaaka levinud Uus-Meremaa metsaparkides ja looduskaitsealadel. Nendel aladel on tehtud tõhusat kiskjate tõrjet, mis on aidanud kaasa liigi arvukuse taastumisele.

IUCN-i punase nimistu andmetel on Uus-Meremaa kaaka populatsiooni suurus ligikaudu 3750–14999 isendit. Hetkel on liik klassifitseeritud ohualtiks (VU) ja arvukus on langustrendis. Kaaka arvukus on looduslikul levialal oluliselt vähenenud elupaikade kadumise ja sisse toodud kiskjate tõttu. Kassid, rottid, opossumid ja nugised söövad kaakasid, nende poegi ja mune.

Pesitsemine
Pesa asub 3–9 m kõrgusel puuõõnes. Pesitsevad novembrist jaanuarini. Kurnas on 4–5 muna, mida emaslind haub 24 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad saavad lennuvõimeliseks 10 nädala vanuselt.

Eluiga
Kaaka võib elada 35-aastaseks.

 Viited 

Välislingid

Kategooria:Papagoilised