Karl Barry Sharpless

Karl Barry Sharpless (sündinud 28. aprillil 1941 Philadelphias) on ameerika stereokeemik, kahekordne nobelist.

Ta on lõpetanud 1963. aastal Dartmouth College'i bakalaureusekraadiga keemias. 1968. aastal kaitses ta Stanfordi Ülikoolis orgaanilise keemia alase doktoritöö.

Sharpless oli Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi (1970–1977  ja 1980–1990) ning Stanfordi Ülikooli (1977–1980) professor. Hiljem sai ta San Diegos asuva Scripps Researchi keemiaprofessoriks.

Teadustöö
1970. aastatel hakkas Sharpless välja töötama meetodeid spetsiaalsete katalüsaatorite (ainete, mis soodustavad keemilisi reaktsioone) kasutamiseks oksüdatsioonireaktsioonides – reaktsioonides, mille käigus eralduvad elektronid. Muuhulgas on see võimaldanud toota eri tüüpi ravimeid.

Stanfordis töötamise ajal avastas Sharpless asümmeetrilise epoksüdatsiooni. 2001. aastal pälvis ta poole Nobeli keemiaauhinnast kiraalselt katalüütiliste oksüdatsioonireaktsioonide alal tehtud töö eest.

2022. aastal anti Sharplessile teist korda Nobeli keemiaauhind, seekord koos Carolyn Bertozzi ja Morten Meldaliga. Kolmik jõudis üksteisest sõltumatult murdeliste meetoditeni molekulide vahel sidemete tekitamiseks ehk pani aluse nn. klikk-keemiale.

Tunnustus
1985 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
2001 – Benjamin Franklini medal 
2001 – Nobeli keemiaauhind
2019 – Priestley medal
2019 – valiti Hiina Teaduste Akadeemia välisliikmeks
2022 – teist korda Nobeli keemiaauhind (enne teda on kaks Nobeli keemiaauhinda saanud vaid Frederick Sanger)

Viited

Kategooria:Ameerika Ühendriikide keemikud
Kategooria:Stanfordi Ülikooli vilistlased
Kategooria:Nobeli keemiaauhinna laureaadid
Kategooria:Sündinud 1941