Üks Lust

Sissejuhatus 
pisi|Ärkamisaegse laulu- ja mängukoori Üks Lust põhisümbolid vapil. Trumm, taldrikud ja ärkamisaja pääsukesed. 
Üks Lust oli 1980ndate ja 1990ndate aastate Eesti iseseisvumisele aktiivselt kaasa aitav muusikakollektiiv maestro Alari Tamme juhtimisel. 

 Tekkelugu 
ETKVL-i segaansambel oli 1980-date alguses mõtte- ja töökaaslasi ühendav laululembene sõpruskond, mille juured pärinesid TPI Kammerkoorist ja ETKVL-ist. Siis aga tuli ansambli juhiks maestro Alari Tamm - ja kõik muutus, sest tegemist oli kogenud ja pühendunud muusikamehega. Asusime omandama täiesti uut repertuaari, mis põhines ärkamisaegsete autorite (Fr. Säbelmann, A. Kunileid , K.A. Hermann jt) isamaad ja looduse ilu ülistavatele lauludele . Ühtlasi kolisime ETKVL klubi ruumidesse ning hakkasime tegutsema keemiakombinaadi „Orto“ nö kulu ja kirjadega . Juba naistepäeval, 8. 03. 1985 esinesime „Orto“ rahvale täiesti uue kavaga, milles laulude vahele olid pikitud teemakohased vahelugemised. 

 Algkoosseis 
Esialgses koosseisus laulsid: Aime Trei, Tiia Kaal, Annika Salundo, Marje Laanemets, Lemme Harand, Dorel Kikerist, Maie Angelstok, Jaan Jääts, Andrus Karindi, Melvin Joost, Veeliks Rebane ja Kalju Paluste; ning koori juhatas, konfereeris ja mängis pille – Alari Tamm. Uue kava vastuvõtt oli väga soodne ja see lisas meisse kindlust alustatuga jätkata. 

 Laulvast revolutsioonist 
Eesti ühiskonnas arenesid ja küpsesid samal ajal rahvast väga erutavad küsimused – jätkuv venestamispoliitika, tuure koguv nn fosforiidisõda, keeleseaduse muutmine ning algav liikumine „peatage Lasnamäe“. Arenesid ja laienesid Roheline liikumine ning muinsuskaitseline tegevus, kuid pead tõstsid ka Interliikumise tegelased. Kõik see oli eelvaatus nn laulvaks revolutsiooniks, mis kulmineerus öölaulupidudega lauluväljakul. Meie olime juba valinud aatelis-isamaalise, eestimeelse ja taasiseseisvumist igati toetava suuna. Hakkasime saama kutseid esinemiseks rahva aruteludele ja koosolekutele. 

 Nimepäev 
Lähenevate vanalinnapäevade eel käis Alari linna kultuuriametis, et meid osalejana registreerida. Aga mis on teie nimi? Sealsamas ametnike laudade vahel mõtleski Alari nime ning tuli sellega proovi. Seega 3. juuni 1985 ongi laulu- ja mängukoori „Üks Lust“ nimepäev. Oleme kasutanud ka arhailisemat nimekuju – saapaviksi ja tökativabriku „Orto“ laulu- ja mängukoor Üks Lust. 

 Uus kava ja riietus 
Ühtlasi avas Alari meile kõik oma plaanid ja mõtted edasiseks. Nüüd läks päris kiireks, sest ees oli mitmeid esinemiskutseid . Asusime tegutsema, et uut repertuaari õppida ja koori väljanägemist ajastukohaseks muuta. Kooris laulis ERKI haridusega disainer Andrus Karindi, kes sajanditaguste fotode , reklaamide ja kirjelduste ning kujutlusvõime alusel kavandas koorile – nii naistele kui meestele – esinemisriiete kavandid. Nn linnakodaniku stiilis riiete valmimisse kaasati nii V. Klementi nim õmbluskoondise, „Baltika“, Lembitu moeateljee kui ka „Kommunari“ töötajate virgad käed. Andrus kavandas ja teostas koori sümboli/vapi (vt päises), mis kleepsu ja meenena kasutusele jäi; tema lõi ka hiljem valminud vimpel-lipu kavandi. Terviklik kava ärkamisaegsete heliloojate lauludega, mille vahele käisid vahelugemised või naljatilgad, ajastukohases riietuses koor ning eriti maestro Alari Tamme võrratu ja nakatav juhtimine sobis igati uue ärkamisaja õhustikku. 
 Esmakordselt ETV-s 
pisi|429x429px|Matkamaja (nüüd Hopneri Maja) kontserdi lõpupilt, 14.06.1986. Vasakult: tantsusamme seavad Margot Kvelstein ja Kalju Paluste, Maaja-Katrin Kerem viiuliga, Andrus Karindi, istub maestro Alari Tamm akordioniga, Reet Loderaud, Vello Mäeots, Tiina Kolde kitarr, seljaga Krista Tamm, küljega Lemme Harand, Taavi Kivi alt, tagareas Andres Vasarik, hääleseadja Leelo Talvik, Jaan Jääts puhkpilli lüüraga; Foto – Boris Mäemets, ETKVL.Vanalinnapäevade esinemisel tabas meid Eesti Televisiooni kaamera, mistõttu sama, 1985.a jaanilaupäeva õhtul jõudsime esmakordselt Eestimaa kodude sinistele ekraanidele. 

 Lindistused 
Alustasime samal ajal ka oma repertuaari lindistusi Eesti Reklaamfilmi ja Eesti Raadio stuudiotes. Tugevdasime-täiendasime oma ridu kogenud lauljatega, sest lindistused paljastasid nõrku kohti meie ridades. Valmisid 2 helikassetti ( esimesel – 21 ja teisel 28 pala). Aegajalt käisime Reklaamiklubi saadetes. 

 Esinemis-statistikat 
Kui esimesel tegutsemisaastal kogunes 12 esinemist, siis järgmisel juba 52 ja nii üha kasvavalt . Sobilik on meenutada, et me lauljad olime ikkagi oma asutuse/ettevõtte põhikohaga töötajad ning arvestada,et aastas on ju vaid 52 nädalavahetust. Esimese 10 tegutsemisaastaga kogunes 425 esinemist/kontserti. Esinemisi ja kutseid oli üle Eesti ning käisime ka välisesinemistel – põhiliselt väliseesti kogukondade kutsel. 
 Külas Rootsi eestlaskonnal 
pisi|545x545px|Kodumaalt lahkumise 45. aastapäeva mälestus-jumalateenistus Uppsala St. Mikaeli kirikus 24.09.1989.Nii näiteks 1989. a septembris olime Rootsi eestlaskonna kutsel Uppsalas (ühe esimese kodu-Eesti kollektiivina) , kus St. Mikaeli kirikus toimus kodumaalt lahkumise 45. aastapäeva mälestus-jumalateenistus, mille muusikalise osa sisustas laulu- ja mängukoor Üks Lust. Järgnes elav vestlusring, milles osalesid Rootsi eestlaskonna esindajad (teiste hulgas luuletaja Kalju Lepik) nii Stockholmist kui Uppsalast. See oli kahe seni isoleeritult arenenud eestlaste kogukonna kohtumine, mis oli mõlemale poolele hariv ja kasulik. Meile anti kaasa raja taga ilmunud kirjanike loomingut (Valev Uibopuu, Arnold Mändla jt). Päev hiljem, Wiki lossis (püha Birgitta esivanemate portreede all) toimus meie kontsert, mille lindistas Rootsi STV (rez. Tiiu Thoren). Ühtlasi tugevdasime oma suhteid Uppsala kammerkooriga Tonprakt, kellega kohtusime veel korduvalt nii Rootsis kui Eestis.

 Võrratu elamus „Vanemuises“ 
Üheks eriti meeldejäänud esinemiseks oli kahe poolega kontsert „Vanemuise“ kontserdisaalis 16. apr 1988 Muinsuskaitsepäevade lõpetamise ja Tartu levimuusikapäevade raames. Saal oli puupüsti täis ja rõdudelt rippusid 3 laia kangast – eraldi sinise. musta ja valge kangana. Linnas oli päeval vaid paari trikoloori märgatud (aeg oli veel üsna segane). Kohati oli erutuse tõttu raske laulda, sest õhkkond ja saali aktiivne kaasalaulmine tõstis klombi kurku ja silmanurka pisara. Vaheajal tuldi lava taha, et õlale patsutada ja nähtut-kuuldut tunnustada – taolist ei koge just alati! Tartu Ülikooli ajalooprof. Sulev Vahtre ümises viisijuppe ja arvas, et just need sobiks nüüd ette kanda. Mäletamist mööda me teise poole kava käigu pealt ka muutsime. Ühiste lõpulaulude ajal oli saal püsti – see elamus säilib küll alatiseks . Aitäh Tartu!

 Telefilm „Sui Rõem“ 
Väga elamuslik ja kohati seikluslik oli nädalavahetus K.R. Jakobsoni talumuuseumis Kurgjal, kus toimusid Eesti Telefilmi võttegrupi poolt meie repertuaari võtted (rez Nele Laanejärv). Võtete käigus täienes ja täpsustus rezii ja selles oli juhtiv roll Alaril. Poole tunnine telefilm „Sui rõem“ oli korduvalt ETV ekraanil ja seda just jaanilaupäeviti, kuna filmis kajastuv rahvalik ja suvine meeleolu nii laulus kui pildis sobis igati südasuvisesse aega.
 Tallinna tramm -100 ja gonkaliin 
pisi|431x431px|Tallinna Tramm – 100 ürituste raames taastatud hobutrammiga Tõnismäel, 27.08.1988., hobutrammil Üks Lust ja pereliikmed.Omaette ooper , kui nii võib väljendada, kaasnes seoses Tallinna Tramm- 100 üritustega 1988.a augustis, kui Üks Lust oli kaasatud ajaloolase Robert Nermani instseneeringusse hobu-trammiliini (gonka) avamisüritustega seoses. Kadriorus, kus gonkaliini avamist etendasime (tegelasteks sajanditagune kindralkuberner, linnapea ja parunid-rahastajad oma prouadega) oli väga rahvarohke : ümbritsevate majade aknad olid avatud, osa inimesi olid katusel ning poisikesed ümbritsevate puude otsas. Avamisele ja kõnedele järgnes lustlik sõit hobutrammiga Kadriorust Pärnu mnt depoosse Üks Lusti laulude ja pillimängu saatel . Liiklus oli peatatud. Rahvast ja kaameraid oli rohkesti ning see kajastus sõnas ja pildis nii Eesti kui Leningradi ja Moskva meedias. Üks Lust osales ka Tallinna Tramm -110 . aastapäeva üritustel.

 „Kotka Roosi“ rändauhind Tallinnasse 
Esinemine rahvusvahelisel Kotka merelaulude festvalil „ Kotka Roos“ lõppes sellega, et rändav Kotka Roos kolis aastaks ETKVL-i klubisse. Meie kava lahutamatuks osaks oli Lust Festi poiste meisterlik kaasalöömine. Kotka Roosi (poolpaljas neiu) kipskoopia ehib tänini Maestro Alari kodu kaminasimssi.

Eespool olid toodud vaid mõned eriliselt meeldejäänud kontserdid , kuid esinemisi nii Eestis kui raja taga oli ohtralt : hansapäevad Münsteris, Riias ja Tallinnas; haridusprogrammiga seotud väljasõidud koolidesse Eesti Filharmoonia egiidi all pr. Helgi Ridamäega (sellega kaasnes koori tarifitseerimine, mis tänapäevasele lugejale ilmselt üsna arusaamatu mõiste?), eesti keele toetusüritused Virumaal enne emakeelepäeva kehtestamist jne. Omaette toredad olid esinemised majandite lõikuspidudel ja muudel üritustel, kus rahvaga suheldes objektiivset tagasisidet saime ning elu muutusi tajusime.
 Eestimaa on ärganud 
pisi|588x588px|ETV Reklaamiklubi otsesaade Tallinna Lillepaviljonis, 8.03.1987. Esireas: Toomas Veenre mandoliin, Andrus Karindi tuuba, maestro Alari Tamm akordion, II rida: Tiia Kaal, Marje Laanemets, Aime Trei, Lemme Harand, Maaja-Katrin Kerem, III rida: Dorel Kikerist, Maie Angelstok, Krista Tamm, tagareas: Jaan Jääts, Veeliks Rebane ja Kalju Paluste.Eesti taasiseseisvumine jõudis etappi, kus reaalse elu rutiin lämmatas vabanemisjoovastuse ja sellega kaasneva. Laulu- ja mängukoori Üks Lusti osalus rahva toetaja ja äratajana sai täidetud – esinemisi jäi aina vähemaks (viimase 10 aastaga 132 esinemist - esimese 10 aasta 425 vastu) – oli aeg muude tegemiste juurde asuda ja laiali minna. Seltskond oli väga tore ja ühtehoidev – nagu üks suur pere olema peab; võimalusel ja vajadusel kaasasime oma tegemistesse nii oma lapsi kui teisi pereliikmeid (laulupeol, gonkasõidul, telefilmis jt).

 Viimased aastakümned 
Oleme aegajalt kogunenud, et ühiselt jõululaule ja muud repertuaari meelde tuletada. Nii näiteks 30. juubelil kogunesime Haapsallu maestro Alari Tamme kodulinna, kus laulud tulid Alari käe all nii et lust kuulata. Selleks puhuks koondasime duubel-CD plaatidele kogu Üks Lusti poolt salvestatud ja fonoteekidest leitud lood (aitäh Erkile!) , ja neid sai kokku – 54 pala : nii isamaalisi- ja ärkamisaegseid- , lodus- ja armastuslaule, aga ka vaimulikku, klassikalist ja kaasaegset repertuaari nii saatega kui a capella. Juubeli eel digiteeris Kuldar kogu koori fotomaterjali, mis on Tiina Tamme halduses. Koori viimases koosseisus laulsid : Reet Loderaud, Janne Kivi, Anu Mälgand, Katrin Tänavsuu, Tiina Tamm, Tiina Lebane, Lemme Harand, Merle Ilus, Kaidi Meriste, Krista Tamm, Jaan Jääts, Erki Targo, Toivo Tuberik, Andrus Karindi, Andres Vasarik, Kuulo Vahter, Taavi Kivi, Kuldar Tamm ja Kalju Paluste. Enamik viimati nimetetuist laulab edasi erinevates koorides (laulupisik on hämmastavalt visa!).
 Alari Tamm – koorijuht, muusik ja pedagoog 
pisi|Koorijuht, muusik ja pedagoog Alari Tamm (1950 – 2020) – laulu- ja mängukoori Üks Lust asutaja ja juht läbi 20 aasta (fotol Musta Rudolfi rollis).Laul- ja mängukoor Üks Lust sellisena nagu ta oli ja tegutses, on lahutamatult seotud tema juhi – maestro Alari Tamme nime ja tegudega. Alari Tamm (1950 – 2020) oli hariduselt TPedI lõpetanud muusikapedagoog ja koorijuht (A. Sööt), kes tegutses laulja ja instrumentalistina RAM-is, EFK-s ja Laine dzässkvintetis. Seejärel asus ta ETKVL klubi juhi kohale, misjärel tegutses vabakutselisena. Asutas 1984 a laulu- ja mängukoori Üks Lust, mis esitas ärkamisaegset muusikat kuni 2004 aastani. Tegutses laulja ja instrumentalistina nii Tallinna varieteedes, restoranides kui laevadel. Elu viimastel aastatel tegutses tseremooniamuusikuna ning õpetas noori Haapsalus . (vt Eesti Muusika Biograafiline Leksikon , II osa, 2008 , Tallinn, lk 368). Eeltoodus pole mainitud Üks Lustiga koos aga ka iseseisvalt tegutsenud instrumentaal-koosseisu Lust Fest, milles tegutsesid tuntud muusikud Ants Nuut, Ants Õnnis, Jaan Arder, Endel Valkenklau, Toomas Veenre jt. Sedagi koosseisu juhatas Alari Tamm.

 Koori kroonikast 
Koori tegevusega seotud kroonikamaterjalid (kroonikapäevikud, fotoalbumid, ajaleheväljalõiked, osa plakateid, CD-plaadid, aga ka naiste- ja meeste riietuse näidised) on antud Teatri- ja Muusikamuuseumi fondidesse. Kroonikat pidas ning käesoleva ülevaate koostas – koori kroonik ja baritonilaulja Kalju Paluste Tallinnas, suvel-sügisel 2025.a , koori asutaja ja juhi Alari Tamme 75. sünniaastapäeval ning koori asutamise 40. juubeliaastal.

Välislingid
 https://www.youtube.com/watch?v=jjVGW9WnUnc
 https://arhiiv.err.ee/video/vaata/parem-samal-ajal-uks-lust
 https://ajapaik.ee/photo/852474/uks-lust-meeskvartett/

Kategooria:Eesti koorid
Kategooria:Laulev revolutsioon