Glükosiidside

Glükosiidside on polaarse kovalentse sideme alaliik, mis esineb kahe suhkrujäägi või suhkrujäägi ja muu molekuli vahel.

Glükosiidside moodustub tsükliseerunud vormis monosahhariidi koostisse kuuluva poolatsetaalse või poolketaalse rühma süsiniku osavõtul, mis on elektrofiilne. Elektrofiilset süsinikku saab keemilises mõttes rünnata nukleofiilne funktsionaalrühm – tüüpiliselt kas hüdroksüülrühm või aminorühm. Esimesel juhul moodustub nn O-glükosiidside ja teisel juhul nn N-glükosiidside. Lisaks eraldub reaktsiooni tulemusena vesi (milles sisalduv hapnik pärineb elektrofiilse süsinikuga algselt ühenduses olnud hüdroksüülrühmast). Looduses moodustuvad glükosiidsidemed enamasti ensüümkatalüüsi vahendusel.
vasakul|pisi|256x256px|O-glükosiidsideme näide (moodustunud glükosüülitava valgu koostisse kuuluva seriini osavõtul)
pisi|253x253px|N-glükosiidsideme näide (moodustunud glükosüülitava valgu koostisse kuuluva asparagiini osavõtul)
Kuigi monosahhariidide tsüklilised vormid on tsükliseerumata vormidest stabiilsemad, võib algses monosahhariidis toimuda spontaanne tsükli avanemine. Tsükli tekkel moodustuv poolatsetaalne või poolketaalne rühm võib poolatsetaali või poolketaali moodustumise käigus seega omandada erinevat stereokeemilist konfiguratsiooni ehk α-anomeer läheb üle β-anomeeriks või vastupidi (esineb nn mutarotatsioon). Glükosiidsideme moodustumisel fikseeritakse aga anomeer ära. Vastavalt lisatakse glükosiidsideme nimetusse sageli tähis α või β.

O-glükosiidsidemed esinevad looduses kõigis oligo- ja polüsahhariidides monosahhariidide jääkide vahel. N-glükosiidsidemed esinevad aga kõigis nukleiinhapetes (DNA, RNA), kuna desoksüriboosi või riboosi ja lämmastikaluse vahel tekib just N-glükosiidside. Samuti esinevad nii O- kui N-glükosiidsidemed glükosüülitud valkudes, kus suhkrujääk või suhkrujääkidest koosnev ahel (glükaan) liidetakse valgu koostisse kuuluva aminohappejäägi külgahelaga. Vaadeldav külgahel peab seejuures sisaldama hüdroksüülrühma (seriini või treoniini puhul) või amiidrühma (asparagiini puhul). Glükosüülimine on translatsioonijärgse modifikatsiooni alaliik.

Glükosiidside võib ka laguneda hüdrolüüsi tulemusena, mis samuti toimub sageli elusorganismide ensüümide vahendusel, kuid ka iseenesliku reaktsioonina happelises keskkonnas. Glükosiidsideme lagunemisel tekivad samad produktid, mis olid glükosiidsideme tekke puhul lähteaineteks.
pisi|274x274px|Glükosiidsidemed RNA koostises

 Viited 

Kategooria:Orgaanilised ühendid