Heleuim-koha

Heleuim-koha (Sander vitreus) on ahvenlaste sugukonda ja koha perekonda kuuluv kalaliik.

 Levik 
Heleuim-koha on levinud Põhja-Ameerikas, eriti Saint Lawrence'i jões ja Suures järvistus ning Mississippi jõgikonnas. Samuti on liik levinud Kanada kaguosas, Alabama osariigi lõunaosas ja Arkansase osariigis. Heleuim-koha on mageveekala, kes elab jõgedes, looduslikes järvedes ja veehoidlates. Heleuim-koha eelistab jahedamat ja sügavat vett.
 Paljunemine 
Heleuim-koha kudemisperiood on kevadel ja suve alguses. Nad koevad jõgedes või madalates veekogudes kruusasel põhjal, kus vool on piisavalt tugev, et setted eemaldada ja kudu õhutada. Emased heleuim-kohad suudavad kudeda kuni 100 000 marjatera, mis kooruvad kahe nädalaga. 

 Välimus 
Heleuim-koha on perekonna Sander suurim liige. Neil on kaks seljauime: üks ogadega ja teine uimekiirtega. Pärakuuimedel ja alumistel sabauimedel on valged tipud. Silmad on suured ja kergelt udused ning hambad on lehvikutaolised silmahambad. Erinevalt kollasest ahvenast puuduvad neil vertikaalsed triibud. 

 Kalastamine 
Heleuim-koha saab kõige paremini püüda varahommikul ja õhtul, kui neil on toitumisaeg. Peamised püügisöödad on kummilandid, kaanid, vihmaussid ja mudamaimud. 

 Viited 

Kategooria:Ahvenlased