Leuveni Katoliiklik Ülikool (1834–1968)

Leuveni Katoliiklik Ülikool (prantsuse keeles Université catholique de Louvain; hollandi keeles Katholieke Universiteit te Leuven) oli ülikool Belgias Leuvenis (aastatel 1834–1968).

Ülikool asutati 1834. aastal Mechelenis. Asutajad olid Belgia piiskopid. Ülikool tegutses Mechelenis vaid aasta, kuna piiskopid viisid ülikooli juba detsembris 1835 Leuvenisse, kus see sai nimeks "Leuveni Katoliiklik Ülikool". 

Alates ülikooli asutamisest peeti loenguid ainult prantsuse keeles. Teoloogiateaduskonnas kasutati mõnikord ladina keelt, kuid see oli sisuliselt prantsuskeelne institutsioon. Vahepeal hakati 1930. aastatel pidama loenguid hollandi keeles, mis on Belgia teine ametlik keel. Kooskõlas ametlikku keelekasutust reguleerivate põhiseaduslike reformidega muutusid katoliku ülikooli prantsuse ja hollandi sektsioonid 1962. aastal autonoomseks ühise juhtimisstruktuuri raames. Flaami natsionalistid nõudsid jätkuvalt ülikooli jagamist ning hollandi keelt kõnelejad väljendasid nördimust prantsuskeelsetele akadeemilistele töötajatele antud privileegide ja kohaliku prantsuskeelse kogukonna tajutava põlguse üle oma hollandikeelsete naabrite suhtes.

Vaidlus lahendati juunis 1968, muutes ülikooli hollandikeelse osa iseseisvaks Leuveni Katoliiklikuks Ülikooliks, mis jäi Leuvenisse. Prantsuskeelne ülikool, nimega Université catholique de Louvain, viidi Brabanti provintsi prantsuskeelsesse piirkonda kaugemal lõuna pool asuvasse Louvain-la-Neuve ülikoolilinnakusse. Tülid lahkumineku üle kestsid veel mõnda aega. Tänapäeval aga toimib kahe "sõsarülikooli" vaheline teaduskoostöö.

Tuntud vilistlasi
Antanas Baranauskas 
Auguste Marie François Beernaert 
Albert Claude 
Léon Degrelle 
Christian de Duve 
Otto von Habsburg 
Luce Irigaray 
Georges Lemaître 
Theodor Schwann 
Charles Jean de la Vallée-Poussin 
Herman Van Rompuy 
Arthur Vierendeel 

Kategooria:Belgia ülikoolid