Koroonakeel

Koroonakeel on mitteametlik katustermin, mis osutab koroonapandeemia kontekstis alguse saanud ja/või laialdast kasutust leidnud keelelistele eripäradeleThorne, T. (2020). #CORONASPEAK – the language of Covid-19 goes viral. https://language-and-innovation.com/2020/03/31/coronaspeak-the-language-of-covid-19-goes-viral/Thorne, T. (2020). #CORONASPEAK – the language of Covid-19 goes viral – 2. https://language-and-innovation.com/2020/04/15/coronaspeak-part-2-the-language-of-covid-19-goes-viral/. Siia alla kuuluvad näiteks uued sõnad (koroonaneologismid), kujundlikud väljendused jt kommunikatsioonistrateegiad. Koroonakeel peegeldab, missugust mõju avaldas pandeemia inimeste igapäevaelule ja ühiskonnale laiemalt.Klosa-Kückelhaus, A.; Kernerman, K. (Eds.). Lexicography of coronavirus-related neologisms (Lexicographica: series maior 163), 73–92. Berlin: Mouton de Gruyter.https://doi.org/10.1515/9783110798081
pisi|Koroonaviiruse illustratsioon. Koroonaviiruse nimi on tuletatud viiruse struktuuri iseloomustavast visuaalsest kujundist: elektronmikroskoobis vaadelduna on viiruse pinnal näha ogasid, mis meenutavad kuninglikku krooni või päikesevarjutuse ajal nähtavat päikesekoroonat
Hoolimata koroonapandeemia negatiivsest mõjust paljudele eluvaldkondadele, oli keeleteadlaste seisukohast vaadatuna tegu väga huvitava ja rohkesti uurimisainest pakkunud perioodigaKlosa-Kückelhaus, A. (2022). Lexicography for society and with society-COVID-19 and dictionaries. Dictionaries and Society. Proceedings of the XX EURALEX International Congress, 12-16 July 2022, Mannheim, Germany. Mannheim: IDS-Verlag, 113–128 [lk 113].

 Peamised tunnusjooned 
Koroonakeele üks tähelepanuväärseimaid tunnusjooni oli kiirus, millega uus, pandeemiaga seotud sõnavara tekkis ja levis. See tulenes suuresti viiruse kiirest levikust, mis tingis vajaduse uute keeleliste väljendusvahendite järele, et kirjeldada ja mõista olukorda, mida varem poldud kogetud.

Pandeemia globaalse iseloomu tulemusena kujunes ka sellega seonduv keelekasutus üle maailma üldjoontes sarnaseks. Esiteks seisid inimesed ühel ajal silmitsi sarnase uue reaalsusega nagu liikumiskeeld, karantiin, kodukontor, distantsõpe jms. Meedia ja digitehnoloogiad soodustasid samuti pandeemiaga seotud sarnaste keelendite laiemat kasutamist: koroonaviirusest lähtuv fookus valitses üleilmset uudisruumi, jättes muud teemad tagaplaanileNg, R.; Chow, T. Y. J.; Yang; W. (2021). News media narratives of Covid-19 across 20 countries: Early global convergence and later regional divergence. PLoS One, 16(9), e0256358. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0256358. Selline pikaajaline kokkupuude meedias kasutatava keelepruugiga pakkus uusi leksikaalseid ressursse ka tavainimestele, mida nad oma igapäevasuhtluses loovalt rakendasidStuart-Smith, J. (2017). Sociolinguistic approaches: variationist frameworks.The Routledge handbook of language and media, 27–43. London: Routledge. https://doi.org/10.4324/9781315673134-4 [lk 28] .

Koroonakeele puhul tõstetakse esile ka rohket metafoorikasutust.Štrkalj Despot, K.; Ostroški Anić, A. (2021). A war on war metaphor: Metaphorical framings in Croatian discourse on Covid-19. Rasprave: Časopis Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje 47(1). 173–208. https://doi.org/10.31724/rihjj.47.1.6 [lk 3] See ei üllata, kui toetuda George Lakoffi ja Mark Johnsoni kognitiivsele metafooriteooriale, mille kohaselt mängivad metafoorid keskset rolli inimese tunnetuse kujundamisel, mõjutades seda, kuidas maailma tajutakse ja mõistetakseLakoff, G.; Johnson, M. (1980). Metaphors we live by. Chicago: University of Chicago. Näiteks põhineb ka sõna "koronaviirus" metafooril, kuna viiruse osakesed näivad meenutavat kuninglikku kroonile või päikesekoroonaleHaddad, A. H. (2022). COVID-19 neologisms between metaphor and culture. Science communication in times of crisis (Discourse Approaches to Politics, Society and Culture 96), 91–118. https://doi.org/10.1075/dapsac.96.05had [lk 96].

Koroonakeele ühe iseloomuliku tunnusena on välja toodud inglise keele keskset rolli muukeelse maailma koroonasõnavara kujunemisel, sh eesti keelesRaet, M. (2023). A lexicological perspective on the pandemic: the case study of Estonia. Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri, 15 (2), 75−103. https://doi.org/10.12697/jeful.2024.15.2.04 . Pandeemia ajal said varem üksnes kitsa eriala piires kasutatud terminid igapäevase keelekasutuse osaks. Peamiselt oli tegu meditsiini ja viroloogia erialaterminitega – need on valdkonnad, kus inglise keel on de facto keeleks.Gordin, M. D. (2015). Scientific babel: How science was done before and after global English. Chicago: University of Chicago Press See tähendab, et koroonaviiruse ja sellega seotud haiguse käsitlemine teaduskirjanduses toimub suuremas osas inglise keeles. Et teadusinfo jõuab esmajoones inglise keele kaudu laia maailma, tekivad uued sõnad ja termind eeskätt inglise keeles, kust need siis teistesse keeltesse mugandatakse.Papp, J. (2022). How the COVID-19 pandemic is changing the Hungarian language: Building a domain-specific Hungarian/Italian/English dictionary of the COVID-19 pandemic. Lexicography of coronavirus-related neologisms, 147–162. Berlin: Mouton de Gruyter. https://doi.org/10.1515/9783110798081-008 [lk 149]. Sellest tulenevalt laenasid inglise keelt mitte kõnelevad riigid sageli kas otse inglise keelest (nt COVID-19, PCR-test) või kasutasid tõlkelaene ehk ingliskeelsete terminite sõnasõnalisi tõlkeid (nt ogavalk vs. spike protein). Siiski on olnud juhtumeid, kus vähemuskeeled, näiteks Kanada prantsuse keel, on inglise keele domineerimisele vastu seisnud, vältides otsetõlkeid ja kasutades selle asemel piirkondlikke varianteBowker, L. (2020). French-language COVID-19 terminology: International or localized? Special issue of The Journal of Internationalization and Localization 7(1–2). 1–27. https://doi.org/10.1075/jial.20014.bow.

Koroonapandeemiaga seotud uute keelendite kasutuselevõtt demonstreeris keele erakordset võimet muutustega kiiresti kohaneda. Siiski on enamik koroneologisme kontekstispetsiifilised, peegeldades pandeemia ainulaadseid väljakutseid. See tähendab, et olukorra muutudes kaotab suurem osa neist oma aktuaalsuse ja hääbub kasutusestBueno, P. J.; Freixa, J. (2022). Lexicographic detection and representation of Spanish neologisms in the COVID-19 pandemic. Lexicography of coronavirus-related neologisms, 73–92. Berlin: Mouton de Gruyter. https://doi.org/10.1515/9783110798081-005 [lk 81]. Samuti on ootuspärane, et üldkeelde ilmunud erialaterminid tõmbuvad järk-järgult tagasi oma algsetesse, valdkondlikesse kasutusraamidesseTrap-Jensen, L.; Lorentzen, H. (2022). Recent neologisms provoked by COVID-19 in the Danish language and in the Danish dictionary. Dictionaries and Society. Proceedings of the XX EURALEX International Congress, 12–16 July 2022, Mannheim, Germany, 825–832. Mannheim: IDS-Verlag. https://doi.org/10.14618/ids-pub-11341.

 Koroonasõnavara 
Laias laastus võib koroonapandeemiaga seotud sõnavara jagada kolmeks rühmaksSalazar, D.; Wild, K. (2022). The Oxford English Dictionary and the language of Covid-19. Lexicography of coronavirus-related neologisms, 11–26. Berlin: Mouton de Gruyter. https://doi.org/10.1515/9783110798081Mihaljević, M.; Hudeček, L.; Lewis, K. (2022). Coronavirus-related neologisms: a challenge for Croatian standardology and lexicography. Lexicography of coronavirus-related neologisms, 163–190. Berlin: Mouton de Gruyter. https://web.archive.org/web/20130711094433/http://doi/ org/10.1515/9783110798081-009.
 Neologismid ehk täiesti uued leksikaalsed üksused. Nende hulgast võib kõige tähelepanuväärsemaks pidada tervisekriisi keskmes olnud haigusenimetust COVID-19 Salazar, D.; Wild, K. (2022). The Oxford English Dictionary and the language of Covid-19. Lexicography of coronavirus-related neologisms, 11–26. Berlin: Mouton de Gruyter. https://doi.org/10.1515/9783110798081 [lk 12]. COVID-19 on neologism, mida kasutati esimest korda Maailma terviseorganisatsiooni 11. veebruaril 2020 avaldatud raportisWHO Director-General’s remarks at the media briefing on 2019-nCoV on 11 February 2020. World Health Organization. https://www.who.int/director-general/speeches/detail/who-director-general-s-remarks-at-the-media-briefing-on-2019-ncov-on-11-february-2020. Ühtlasi on akronüüm kooskõlas mõned aastad varem vastu võetud rahvusvahelise kokkuleppegaWHO issues best practices for naming new human infectious diseases. World Health Organization. https://www.who.int/publications/i/item/WHO-HSE-FOS-15.1, mille järgi tuleb uusi nakkushaigusi nimetades vältida geograafilisi, etnilisi, kultuurilisi jms viiteid, mis võivad konkreetset kohta või inimgruppi stigmatiseerida (nt Hispaania gripp, Jaapani entsefaliit, Lassa palavik jmt).
 Determinologiseerumine ehk oskussõnade (terminite) liikumine üldkeelde. Üldkeelde sugenes hulgaliselt oskussõnu, mis varem kuulusid peamiselt viroloogia ja meditsiini valdkonda ning olid seitud varasemate epideemiatega, ent said pandeemia ajal kiiresti laiema üldsuse igapäevase sõnavara osaks (nt nakkuse määr, inkubatsiooniperiood). Tavatingimustes kulgeb terminite migratsioon üldkeelde suhteliselt aeglaseltMeyer, I.; Mackintosh, K. (2000). When terms move into our everyday lives: an overview of de-terminologization. Terminology 6(1). 111–138. https://doi.org/10.1075/term.6.1.07mey, kuid pandeemia ajal kulges see protsess erakordselt kiiresti. 
 Uued tähendused. Sõnad, mis eksisteerisid enne pandeemiat, kuid said pandeemia kontekstis uue (lisa)tähenduse või tähendusvarjundi. Näiteks sõna eesliin hakati pandeemia ajal varasemast enam seostama meditsiinipersonaliga. Ka täheldati, et viirus pöördus tagasi oma algsesse, bioloogilisse tähendusse – vahepeal kasutati seda peamiselt metafoorselt näiteks infotehnoloogias (arvutiviirus) ja sotsiaalmeedias kiiresti leviva sisu puhul (ingl k going viral).Collins, L. C.; Koller, V. (2023). Viral language: Analysing the Covid-19 pandemic in public discourse. London: Routledge. https://doi.org/10.4324/9781003163459 [lk 128]
Eesti koroonasõnavara puhul on täheldatud, et see koosnes peamiselt liitnimisõnadest, mis algasid kõige sagedamini esiosaga koroona- (nt koroonaravi, koroonahaige). Olulisemate slängisõnadena on esile tõstetud desoma, antivakser/antivaksik, vaks ja koronts. Need sõnad viitavad pandeemiaga seotud olulistele aspektidele, sest sageli kasutatavad komplekssed sõnad lühenevadLeech, G.; Hundt, M.; Mair, C.; Smith, N. (2009). Change in Contemporary English: A Grammatical Study. Cambridge: Cambridge University Press. https://doi.org/10.1017/CBO9780511642210 nagu ka emotsioone tekitavate teemadega (nt vaktsineerimine) seotud sõnad kipuvad, mis samuti kalduvad kõnekeele pooleCollins, P.; Yao, X. (2018). Colloquialisation and the evolution of Australian English: a cross-varietal and cross-generic study of Australian, British, and American English from 1931 to 2006. English World-Wide 39(3), 253–277. https://doi.org/10.1075/eww.00014.col.

 Terminikasutusest Eesti koroonapandeemia kontekstis 
2020. aasta kevadel koroonapandeemia puhkedes täitus meediaruum suure hulga mittespetsialistidele tundmatute meditsiini- ja epidemioloogiaterminitega. Seepärast võis juhtuda, et erialatermineid kasutati oskuskeele seisukohast vaadatuna ebatäpselt või vales tähenduses, nt haigus haigustekitaja asemel. Argisuhtluses ei pruugi vabam terminikasutus probleeme tekitada, kuid ametlikes tekstides on see oluline – näiteks keeleseadusKeeleseadus 2011. Rt i, 18.03.2011, 1. https://www.riigiteataja.ee/akt/1180320 11001 nõuab eesti kirjakeele normi järgimist, et tagada keelekasutuse selgus ja ühtlus.

Ebajärjepideva terminikasutuse üheks põhjuseks koroonapandeemia kontekstis võib pidada pandeemia keskmes olnud peamiste terminite, COVID-19 ja koroonaviirus problemaatilisust. Nii koroonahaiguse COVID-19 kui ka koroonaviiruse SARS-CoV-2 puhul on olnud selleks kitsaskohaks mõistet tähistavate terminite erinevate kirjakujude (nt COVID19 ja covid-19) ja sünonüümide paljusus (nt COVID-19 ja koroonahaigus).Raet, M. (2024). Terminikasutuse problemaatilisusest COVID-19 näitel. Emakeele Seltsi aastaraamat 69. 229−252. http://dx.doi.org/10.3176/esa69.10 Mägi, R. (2021). Ruth Mägi: kuidas haigust nimega COViD-19 kirjutada? Postimees. https://arvamus.postimees.ee/7393469/ ruth-magi-kuidas-haigust-nimega-covid-19-kirjutada Samatähenduslikkus ja mittestandardsete terminivariantide kasutamine võivad aga põhjustada mõistmisraskusiHendrikson, R. (2018). Kas sõjasõna sünnib sõtta?Erialakeele tõhusus sõjandusterminoloogia näitel. (= Dissertationes Philologiae estonicae Universitatis tartuensis 42.) Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus [lk 50]. Eriti pandeemiaaegse infokorratuse ehk valeinfo leviku ja infodeemia kontekstisJacob, C; Hausemer, P.; Zagoni-Bogsch, A.; Diers-Lawson, A. (2023). The effect of communication and disinformation during the COViD-19 pandemic. European Parlament. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2023/740063/IPOL_STU(2023)740063_EN.pdf oli selline variatiivsus seega pigem üleüldist segadust suurendav kui vähendav asjaolu.

Haiguse nimetusena läks suurtähtlühendi ja arvu kombinatsioon COVID-19 üleilmsesse kasutusse, sh Eestis. See, kas eelistatakse lähtekeelset lühendit või tõlgitud sõnaühendist saadud eesti lühendit, sõltub kujunenud tavastErelt, M.; Erelt, T.; Ross, K. (2020). Eesti keele käsiraamat. Uuendatud väljaanne. Tallinn: Eesti Keele instituut, EKSA. https://eki.ee/wp-content/uploads/2024/05/eestikeelekasiraamat_2020.pdf [lk 114]. Mõni võõrkeelne akronüüm leksikaliseerub (muutub n-ö tavaliseks sõnaks), eriti kui lühendit kasutatakse sageli ja see on ka sõnana hääldatav (nt AIDS → aids). COVID-19 puhul võib selliseks näiteks pidada kirjakuju covid. Veelgi suupärasem ja ehk seetõttu ka levinum on COVID-19 sünonüüm koroona, mis oli eesti keeles kasutusel juba enne pandeemiatMäearu, S. (2020). Viirusenimetuse kirjakuju. – Keelenõuanne soovitab 6. Eesti Keele instituut. Tallinn: EKSA, 87–88. https://keeleabi.eki.ee/pdf/ks6.pdf [lk 87]. Koroona on mugandus inglise corona’st, mis on omakorda laen ladina corōna’st (’aupärg, kroon, pärg, vanik’) ning see on jällegi vanakreeka laen κορώνη (korṓnē) (’kõver või painutatud ese; kroon’). Samasugune etümoloogia on sõnal "kroon" Eesti etümoloogiasõnaraamat 2012. Eesti Keele Instituut. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. http://www.eki.ee/dict/ety/, mis jõudis eesti keelde alamsaksa laenuna XVII sajandi alguses.Viikberg, J. (2016). Alamsaksa laensõnad eesti keeles. Veebisõnastik. Tallinn. https://www.eki.ee/dict/asl/

Koroonahaigust tekitavale viirusele andis Maailma Terviseorganisatsioon nimetuse SARS-CoV-2. See on nn kohversõna inglise nimisõnafraasist severe acute respiratory syndrome coronavirus 2, eesti keeles ’ägeda raskekujulise respiratoorse sündroomiga koroonaviirus 2’Terviseamet. Koroonaviiruse haigus COViD-19. https://www.terviseamet.ee/et/ nakkushaigused-a-u/koroonaviiruse-haigus-covid-19. Number 2 on nimes seetõttu, et uus viirus sarnaneb geneetiliselt varem juba tuntud koroonaviirusega SARS-CoV, mis põhjustas 2002–2003 SARSi epideemiaKuperjanov, M. (2020). Koroonaviiruse SARS-CoV-2 algusfaasi vastukaja (sotsiaal)meedias. Mäetagused 76, 5–28. http://doi.org/10.7592/MT2020.76.kuperjanov [lk 5–8]. Niisiis pole koroonaviirus SARS-CoV-2 ainuke omasugune, ehkki argikeeles selle nimetust just niimoodi kasutatakse. Milline sõnakuju saab termini staatuse ning millised on selle aktsepteeritud sünonüümid ja kirjakujuvariandid, on võimupädeva institutsiooni (nt Eesti Keele Instituudi) otsustadaHendrikson, R. (2018). Kas sõjasõna sünnib sõtta? Erialakeele tõhusus sõjandusterminoloogia näitel. (= Dissertationes Philologiae estonicae Universitatis tartuensis 42.) Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus [lk 18]. See, et Maailma terviseorganisatsioon kasutab suurtähelist kirjakuju COVID-19 ning samal kujul on haigus leitav ka rahvusvahelisest haiguste klassifikatsioonist (RHK-10) ja rahvusvahelisest teaduskirjandusest, ei välista tingimata alternatiivseid kirjakujusid.

Eesti meedias oli mitmed sõnavõtte, kus arutleti selle üle, kas ja kui korrektsed on tugevalt inglise keelest mõjutatud tõlkelaenud, mugandused jms võõrapärane keelematerjal, mida pandeemiast ja viirusest kõneledes kasutati. Vaatluse all oli eeskätt koroona ja koroona- (nt koroonaviirus, koroonatest), millele heideti ette, et see „ingliskeelestab eesti keelt“Parve, V. (2020). Koroona – nakkus emakeelde. Sirp. https://sirp. ee/s1-artiklid/c21-teadus/koroona-nakkus-emakeelde.. Koroona-variandi pooldajad märkisid vastulausena, et tegu on siiski sobiliku valikuga, kuna koroona on eesti keeles juba kanda kinnitanud sõnakujuPäll, P. (2020). Pandeemiate tänane ja eilne päev. Vikerraadio. https://vikerraadio.err.ee/1066623/huvitaja-pandeemiate-tanane-ja-eilnepaev/1032056, mille kasutus ulatub tagasi meditsiiniterminoloogide varasemale otsusele ning juba 1976. aastal kirja pandud terminivormile.

Koroonaviiruse eestipärasemate terminivariantidena on pakutud kroon- ja pärgviirust. Kroon on päritolu poolest alamsaksa laen, mitte eesti põlistüvi, nagu seda on pärg. Küll aga on sõnad seotud semantiliselt: eesti murretes on sõnal kroon muu hulgas tähendus ’pärg, vanik’Eesti murrete sõnaraamat I–VII, 1994–2021. Eesti Teaduste Akadeemia. Eesti Keele Instituut.Tallinn:Eesti Keele Sihtasutus. https://arhiiv.eki.ee/dict/ems/ [lk 867]. Hoolimata mõne asjatundja soovitustest nimetada haigustekitajat eestipärasemalt, pole pakutud variandid aktiivses keelekasutuses siiski juurdunud. Korpusandmete põhjal on koroonaviirus eelistatuim variant, spontaanses argisuhtluses aga polüseemne koroona, mis olenevalt kontekstist võib tähistada nii haigust kui ka viirust.Raet, M. (2024). Terminikasutuse problemaatilisusest COVID-19 näitel. Emakeele Seltsi aastaraamat 69. 229−252. http://dx.doi.org/10.3176/esa69.10 [lk 246]

 Sünonüümsed terminid 
COVID-19 levinuim sünonüüm on koroona ehk koroonaviirushaiguse lühivariant, kus alles on jäetud vaid termini esikomponent, kasutades sõna koroona n-ö pars pro toto põhimõttel, s.o osa terviku asemel. Siin ongi ebatäpse terminikasutuse üks peapõhjusi: sama loogika järgi on lühendatud ka koroonaviirus. Seetõttu selgub termini sisuline tähendus – viirus või haigus – kontekstist. Haiguse ja viiruse äravahetamise teiseks põhjuseks võib pidada ka kirjakujude liiga suurt sarnasust: koroonaviirushaigus COVID-19 ja koroonaviirus SARS-CoV-2 . Kirjeldatud situatsioon pole iseenesest midagi erakordset; analoogset segiajamist kohtab ka näiteks AIDSi (haigus) ja HIVi (viirus) puhul. Terminite (aga ka kirjakujude) variatiivsust on huvipakkuv uurida, kuna see peegeldab, kuidas eri inimesed eri kontekstides erialaspetsiifilisi käsitusi kategoriseerivadFernández-Silva, S. (2022). Cognitive approaches to the study of term variation. Theoretical Perspectives on terminology: Explaining Terms, Concepts and Specialized Knowledge. John Benjamins Publishing Company, 435–455. https://doi.org/10.1075/tlrp.23.20fer [lk 435].

 Kirjakujud 
COVID-19 alternatiivsete kirjakujudena on välja toodud Covid ja covid, viimase eeskujuks on võinud olla Soomes kasutatud variandid, nt covid-19, covid-19-pandemia Raadik, M. (2021). Suurtähe ja numbri ühend liitsõnas. EKi teatmik.https://eki.ee/teatmik/suurtahtluhendi-ja-numbri-uhend-liitsonas/. COVID-19 kirjakujude kohta on tähelepanekuid tehtud mujalgi maailmas. Näiteks USAs on eelistatud suurtähelist akronüümi, Ühendkuningriigis aga esisuurtähelist kuju Covid-19. Portugalist on leidnud, et sagedasim kirjakuju on ülekaalukalt covid-19Costa, R.; Ramos, M.; Salgado, A.; Carvalho, S.; Almeida, B.; Silva, R. (2022). Neoterm or neologism? A closer look at the determinologisation process. Lexicography of Coronavirus-related Neologisms. Berlin, Boston: de Gruyter, 237–259. https://doi.org/10.1515/9783110798081-012 [lk 243]. DudenisDuden. https://www.duden.de., Saksamaa mõjukaimas sõnaraamatus, on kirjakujude kohta märgitud, et variant Covid-19 on üldkeelsem, läbivate suurtähtedega variant on tarvitusel peamiselt oskustekstides.

Ortograafiliste nüansside valik ja esinemissagedus korpustes on olulised indikaatorid keeleliste eelistuste mõistmisel. Eestis korraldatud uurimuses selgus, et korpuses kasutati ülekaalukalt kirjakuju COVID-19, millele järgnes Covid-19 ning veelgi tagasihoidlikumalt oli esindatud Covid. Sama uuring vaatas ka eestlaste kirjakuju eelistusi spontaanses kirjalikus argisuhtluses, kus koroonahaigust tähistavatest covid-variantidest leidis enim kasutust läbivalt väiketäheline ja ilma arvuta variant covid, millele järgnes esisuurtäheline Covid. Tulemust selgitati veebisuhtluse eripäraga, mis on orienteeritud mugavusele ja kiirusele nagu ka üleüldist informaalsust, nt märgatavaid tüpograafilisi ja ortograafilisi kõrvalekaldeid normikirjakeelestThurlow, C.; Brown, A. (2003). Generation txt? the sociolinguistics of young people’s text-messaging. Discourse Analysis Online 1.  . Teenekas keeleuurija David CrystalCrystal, D. (2011). Internet Linguistics: A Student Guide. Routledge [lk 64] on seda fenomeni nimetanud väiketähtede vaikimisi eelistamiseks (ingl k lower-case default mentality). 

 Koroonametafoorid 
Koroonateemalises keelekasutuses esines rohkesti metafoore, mis olid tihedalt seotud tervisekriisi eripäradega. Nende hulgast kerkisid esile teatud „lemmikmetafoorid”, mida pandeemiast rääkides korduvalt kasutati. Kõige silmatorkavamaks ja samal ajal kõige vastuolulisemaks võib neist pidada sõjametafoori. 

Pandeemia puhkedes nähti sõjametafoori pigem positiivses võtmes. Rõhudes kollektiivsele vastutusele ja solidaarsusele, aitas selline retoorika mobiliseerida ühiseid jõupingutusi viiruse leviku kontrolli alla saamiseksChapman, C.; Miller, D. (2020). From metaphor to militarized response: the social implications of “we are at war with COVID-19” – crisis, disasters, and pandemics yet to come. International Journal of Sociology and Social Policy. https://doi.org/10.1108/ijssp-05-2020-0163 Jaworska , S. (2020). Is the war rhetoric around COVID-19 an Anglo-American thing? Viral Discourse. https://viraldiscourse.com/2020/04/13/is-the-war-rhetoric-around-COVID-19-an-anglo-american-thing/ . Ühtlasi motiveeris see ka proaktiivset tervisekäitumist nagu maskide kandmine ja sotsiaalne distantseerumineTao, R., Kim, S., Lu, L., Kang, J., & McLeod, D. (2023). Fighting Fire or Fighting War: Examining the Framing Effects of COVID-19 Metaphors. Health communication, 1-15. https://doi.org/10.1080/10410236.2023.2253398. Militaarretoorika rõhutas ka meditsiinipersonali jt eesliinitöötajate kangelaslikkust ehk andis neile kangelasekuvandi, mis aidates neil toime tulla suure töökoormuse ja stressigaNaamati-Schneider, L.; Gabay, G. (2022). Metaphors of War in Effective and Ineffective Coping of Medical Directors of COVID-19 Wards in Public Hospitals. Frontiers in Public Health, 10. https://doi.org/10.3389/fpubh.2022.830266. Mitmetele positiivsetele külgedele vaatamata leidis sõjametafoori kasutamine ka tugevat hukkamõistu. Näiteks heideti ette, et see võimendab ühiskonnas niigi juba laialt levinud hirmutunnet ja suurendab polariseerumistOlza, I.; Koller, V.; Ibarretxe-Antuñano, I.; Pérez-Sobrino, P.; Semino, E. (2021). The# ReframeCovid initiative: From Twitter to society via metaphor. Metaphor and the Social World, 11(1), 98-120. https://doi.org/10.1075/msw.00013.olz, kuna tulemuseks oli teatud üksikindiviidide või inimrühmade ohtlikuks ja vaenulikuks kuulutamine, nende marginaliseerimine ja tagakiusamine. Lisaks sellele nähti sõjametafooride kasutamises autoritaarsete meetmete õigustamistKim, J. (2022). War Metaphors and COVID-19. The Korean Society of Culture and Convergence. https://doi.org/10.33645/cnc.2022.6.44.6.903.

Lisaks sõjametafooridele leidus ka teisi sageli esile kerkinud metafoore. Mõningaid neist soovitati kasutada nimme sõjametafoori asemel, et hoiduda sellega kaasnevatest negatiivsetest implikatsioonidest. Selliste metafooride hulka kuulusid näiteks JALGPALL, TULI, TORM, TSUNAMI. Olza, I.; Koller, V.; Ibarretxe-Antuñano, I.; Pérez-Sobrino, P.; Semino, E. (2021). The# ReframeCovid initiative: From Twitter to society via metaphor. Metaphor and the Social World, 11(1), 98-120. https://doi.org/10.1075/msw.00013.olz [lk 202]Garzone, G. (2021). Rethinking metaphors in COVID-19 communication. Lingue e Linguaggi, 159-181. https://doi.org/10.1285/I22390359V44P159Semino, E. (2021). Not Soldiers but Fire-fighter – Metaphors and Covid-19. Health Communication 36 (1), 50–58. https://doi.org/10.1080/10410236.2020.1844989 Pandeemia kujutamine loodusmetafooride kaudu, näiteks lainena või ka tsunamina oli väga levinudCollins, L. C.; Koller, V. (2023). Viral language: Analysing the Covid-19 pandemic in public discourse. London: Routledge. https://doi.org/10.4324/9781003163459 [lk 44] (nt koroonaviiruse teine laine, nakkuste tsunami). Laialdaselt kasutati ka tule metafoori, mis rõhutas ohtu ja selle pakilisustIvanova, M.; Dheskali, J.; Schmied, J. (2022). From Uncertainty to Confidence and Trust (1st ed.). Cuvillier Verlag. https://www.perlego.com/book/3548346 [lk 87]. Siia kuulub näiteks sõna kolle või koroonaviiruse võrdlemine tulekahjuga, nt „Arstitudeng aitab koroonaosakonnas tulekahju kustutada“Stepanov-McBride, M. (2021). Arstitudeng aitab koroonaosakonnas tulekahju kustutada. Universitas Tartuensis. https://www.ajakiri.ut.ee/artikkel/3995 Spordimetafooridest võib välja tuua võrdlust maratoniga või võidujooksuga (vaktsiinide pärast)Schröder, U.; de Oliveira, M. M.; Tenuta, A. M. (Eds.)(2022). Metaphorical conceptualizations:(inter) cultural perspectives (Vol. 45). Walter de Gruyter GmbH & Co KG. https://doi.org/10.1515/9783110688306.

Viirust on ka personifitseeritud ehk sellele on antud elusolendile omaseid tunnuseid. Viirust on nähtud vaenlase sõdurina, kelle vastu peab võitlema, aga kutsumata külalisenaStringer, K. A.; Puskarich, M. A.; Kenes, M. T.; Dickson, R. P. (2020). COVID‐19: The uninvited guest in the intensive care unit – Implications for pharmacotherapy. Pharmacotherapy: The Journal of Human Pharmacology and Drug Therapy 40 (5). 382–386. https://doi.org/10.1002/phar.2394 ja nähtamatu vaenlase või kurjategijanaShariatmadari, D. (2020). “Invisible mugger”: how Boris Johnson’s language hints at his thinking. theguardian.com. London. https://www.theguardian.com/politics/2020/apr/27/muggers-and-invisible-enemies-how-boris-johnsons-metaphors-reveals-his-thinking . Meditsiinitöötajad töötavad eesliinil, et võidelda nähtamatu vaenlasega, samal ajal kui reakodanikud istuvad haiguspuhangu tagalas, et anda oma hädavajalik panus sõjas koroonaviiruse vastu. Nõnda saab patsiendi kehast lahinguväli, mida vaadates paneb arst-kindral kokku strateegia, kuidas salakaval haigus kotti võtta.Kruusmaa, M. (2020). Sõjametafoorid meditsiinis. Viirus kui nähtamatu vaenlane. Sirp. https://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/sojametafoorid-meditsiinis-viirus-kui-nahtamatu-vaenlane/

 Viited 

Kategooria:Koroonapandeemia
Kategooria:Keeleteadus