Abistatud enesetapp

Abistatud enesetapp (assisteeritud suitsiid) tähistab reeglina arstiabiga sooritatud enesetappu (ing k physician-assisted suicide e PAS; medical assistance in dying e MAID). Protseduuris osaleb arst või mõni muu tervishoiuteenuse osutaja ning eelnevalt tehakse kindlaks, kas protseduuri soovinud isiku olukord vastab tema asukohapõhisele assisteeritud enesetapu seadusele. Teenus piirdub üldjuhul arsti poolt surmava vahendi retsepti väljakirjutamisega ning nõustamisega selle manustamise kohta. See erineb eutanaasiast, mille korral arstil või vastaval teenuse osutajal on aktiivsem roll.

Abistatud enesetapp on teatud tingimustel legaalne näiteks Austrias, Belgias, Kanadas, Saksamaal, Luksemburgis, Hollandis, Uus-Meremaal, Portugalis, Hispaanias, Šveitsis, Austraalias ja mõnedes Ameerika Ühendriikide osariikides. Seaduste erinevuste tõttu on tekkinud n-ö suitsiiditurism, kus abistatud enesetappu või eutanaasiat keelavast riigist reisitakse riiki, kus vastav teenus on lubatud.

 Eeldused 
Riikides, kus protseduur on lubatud, tuleb teenuse soovijal vastata teatud tingimustele: abistatud enesetapu soovijad peavad suutma tõestada, et neil on surmaga lõppev haigus, nad on täie mõistuse juures, soovivad surra enda vaba tahte alusel ja on valmis ise manustama surmava annuse ravimit. Šveitsis nõutakse protseduurile eelnevalt arstide ja spetsialistide hinnanguid, haiguslugusid ja uuringuid, soovija vaimset tervist hindavad kliiniline psühholoog ja psühhiaater.

 Arutelud 
Arutelud meetodi lubatavuse üle käivad valdavalt väärika surma ja väärika elamise ümber. Kaalumisel on erinevad väärtused: elu, patsiendi õigus enesemääramisele, abistamine, mittekahjustamine, vastutus, inimväärikus, õiglus ja usaldus.

2025. aasta kevadel mõistis Riigikohus õigeks inimestele vabasurmaks tasu eest abivahendit pakkunu. Kohtu hinnangul ei osutanud ta tervishoiuteenust ja seega ei saa talle ette heita tegevusloata majandustegevust. Riigikohtunik Paavo Randma sõnul on aastaid olnud teada, et see valdkond vajab reguleerimist, kuid seni on seadusandja otsustanud sellega mitte tegelda.

 Vaata ka 
 enesetapumõtted
 eutanaasia
 vaimse tervise esmaabi
 suitsiidikriis
 patsienditestament
 bioeetika
 meditsiinieetika

 Viited 

Kirjandus
John Hardwig. Dying at the Right Time: Reflections on Assisted and Unassisted Suicide. – Hugh LaFollette (toim). Ethics in Practice (toim), New York: Blackwell 1996.
Gerald Dworkin, R. G. Frey, Sissela Bok. Euthanasia and Physician-Assisted Suicide:For and Against, Cambridge: Cambridge University Press 1998.
Miles Little. Assisted Suicide, Suffering, and the Meaning of Life. – Theoretical Medicine and Bioethics, 1999, 20, lk 287–298.
Margaret Papst-Battin. Euthanasia and Physician-Assisted Suicide, – Hugh LaFollette (toim). Oxford Handbook of Practical Ethics, Oxford: Oxford University Press 2003, lk 673–704.
Craig Paterson. On Clarifying Terms in Applied Ethics Discourse: Suicide, Assisted Suicide and Euthanasia. – International Philosophical Quarterly, 2003, lk 351–358.
Phoebe Friesen. Medically Assisted Dying and Suicide: How Are They Different, and How Are They Similar?. – Hastings Center Report, 2020, 50, lk 32–43.
Phil A. Reed. Against Recategorizing Physician-Assisted Suicide. – Public Affairs Quarterly, 2020, 34, lk 50–71.

 Välislingid 

 Riigikohus mõistis enesetapuabi pakkunud Tammerti õigeks, ERR, 6. mai 2025

Kategooria:Eetika
Kategooria:Surm
Kategooria:Moraal
Kategooria:Suitsiid