Geokodeerimine

Geokodeerimine (inglise keeles geocoding) on koha-aadresside teisendamine koordinaatideks.Roosaare, R., Mõisja, K., Aunap, R. (2019). Geoinformaatika: õpik kõrgkoolidele. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 305. Seda saab teha nii ühe aadressi (ühe asukoha kodeerimine) kui ka mitme aadressi kaupa (masskodeerimine).Geokodeerimise teenus Maa-ameti Geoportaal

Geokodeerimise kvaliteeti hinnatakse täiuslikkuse ja asukoha täpsuse alusel.J. Rõõmusaare (2012). AS Regio geokodeerija kvaliteedi hindamine. Bakalaureusetöö. Tartu Ülikool.

 Täiuslikkus väljendab nende kirjete protsenti, mida õnnestub usaldusväärselt geokodeerida.
 Asukoha täpsus väljendab iga geokodeeritud punkti lähedust tema aadressi õigele asukohale.

Geokodeerimisele vastupidine protsess on adresseerimine.

Geokodeerimise ajalugu ulatub tagasi 20. sajandi keskpaika, kui tehti esimesed katsed siduda geograafilised kohad digitaalse teabega, ning jätkub tänapäeval, olles mõjutatud tehnoloogia kiirest arengust.

 Ajalugu 
1960. aastal töötas Roger Tomlinson välja esimese GIS-i (Canada Geographic Information System, CGIS), mistõttu nimetatakse teda GIS-i isaks.Scholarly Community Encyclopedia (s. a.). Geocoding. https://encyclopedia.pub/entry/33888

1964. aastal loodud tarkvarakoodid (nt GRID, SYMAP) panid aluse GIS-i arendamisele ärilistel eesmärkidel.

1970. aastate lõpus loodi kaks avalikult kasutatavat geokodeerimisplatvormi: GRASS GIS ja MOSS. 1980. aastate alguses tõid eri ettevõtted ärilistel eesmärkidel turule mitmesugust geokodeerimistarkvara, nt Intergraph, ESRI, CARIS, ERDAS, MapInfo Corporation. 1986. aastal sai MIDAS-ist esimene töölauarakendusena kasutatav geogodeerimistarkvara, mis oli loodud DOS-operatsioonisüsteemile. 1980. aastatel võeti kasutusele TIGER, mis märgib läbimurret suurandmete kasutamises.

20. sajandi lõpus muutus geogodeerimine kasutajasõbralikumaks, sest võeti kasutusele avatud lähtekoodiga GIS-tarkvara.

2006. aastal lisati geokodeerimisplatvormidele pöördgeokodeerimine ja reverse APN. 2008. ja 2009. aastal võeti kasutusele mitmed interaktiivsed kasutajakesksed geokodeerimisplatvormid, nt MapQuest, Google Maps, Bing Maps, GPS, mis on laialdaselt levinud tänu nutitelefonide kasutuselevõtule.

2010. aastatel võeti geokodeerimine ja pöördgeokodeerimine üleilmselt kasutusele. Suuremat täpsust ja kiirust võimaldab pilvepõhine geokodeerimise API.

 Viited 

Kategooria:Kartograafia