Keskkonnateater

Keskkonnateater (ing enviromental theatre) on teatrivorm, mida iseloomustab ruumi tavapäratu kasutamine. Termini võttis 1968. aastal kasutusele USA lavastaja, kriitik ja teatriteoreetik Richard Schechner. 

 Lühikirjeldus 
Keskkonnateatri lavastus võib toimuda teatrimajas või leitud kohas ning etendajad ja vaatajad kasutavad kogu ruumi, et tekiks ühendav tervik. See tähendab, et mäng võib toimuda ka vaatajate hulgas. Ruumis on mitu fookust, mis võivad etenduse vältel muutuda. 

Küll pole keskkonnateater pelgalt ruum, vaid oluline on, et kõik elemendid lavastuses toimuvad äratuntavalt reaalajas (ing live), st muutuvad, arenevad. Kogu ruumi kasutamine ning piiri etendajate ja publiku vahel kaotamine võib tuua kaasa üllatushetki ja teadmatust, mis mõjutab kõiki asjaosalisi olenemata eelnenud prooviprotsessist. See lisab siirust ja hetkes olemist.

Lisaks erineb keskkonnateater sõnalavastusest selle poolest, et tekst ei pruugi olla lavastuse lähtepunkt ega ka eesmärk. Keskkonnateatrit ei tohiks segi ajada ökoloogilise teatri ega rohepöördega teatris.  

 Eestis 
Näiteid Eestis etendunud lavastustest, kus on järgitud Keskkonnateatri põhimõtteid:

 1991 "Armastus kolme apelsini vastu", Ugala teater, lavastaja Elmo Nüganen
 2002 "Põdernaine", Rakvere teater, lavastaja Anne Türnpu
 2006 "Vargamäe kuningriik”, Rakvere teater ja teater Endla, lavastaja Jaanus Rohumaa
 2008 "Wargamäe Wabariik", Tallinna Linnateater, lavastaja Elmo Nüganen
 2010 "Ühtne Eesti suurkogu", NO99, lavastaja Tiit Ojasoo
 2014 "Darks in Blues", Kanuti Gildi Saal, lavastaja Diego Agullo
 2015 "Isuri eepos", lavastajad Anne Türnpu ja Eva Klemets
 2023 "White Rabbit, Red Rabbit", Kanuti Gildi Saal
 2023 "Tõhususe sümfoonia", Tallinna Linnateater, lavastaja Renate Keerd

 Kuuluvus 
Keskkonnateatrile sarnaste teatrivormide alla kuuluvad kohaspetsiifiline teater, rännaklavastus ja suveteater.

 Kohaspetsiifiline teater 
Kohaspetsiiline teater (ing site-spetcific theatre) on lavastusliik, mille mängupaik on väljaspool teatrisaali ja -maja, teatrile tavapäratus ruumis või paigas. Antud lavastus lähtub konkreetsest ruumist ja enamasti ei ole teistesse ruumidesse kohandatav.

Näiteid kohaspetsiifilistest lavastustest:

 2016 "Pao-Pao. Kuldse Trio lood", teater Endla, lavastaja Ivar Põllu
 2017 "Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola", teater Endla, lavastaja Kaili Viidas
 2018 "Kremli ööbikud", Tartu Uus Teater, lavastaja Ivar Põllu
 2021 "Põrgupõhja uus Wanapagan", teater Endla, lavastaja Kaili Viidas
 2021 "1984", teater Vanemuine, lavastaja Karl Laumets
 2021 "Serafima + Bogdan", Tartu Uus Teater, lavastaja Ivar Põllu
 2022 "Kolm musketäri", Ugala teater, lavastaja Tanel Jonas
 2023 "Hingest ja südamest", Eesti Noorsooteater, lavastaja Mirko Rajas
 2023 "Seitsmemagajapäev", Tallinna Linnateater, lavastajad Riina Roose / trupp

 Rännaklavastus 
Rännaklavastus (ing promenade performance) on lavastusliik, kus vaatajad liiguvad etenduse jooksul erinevate etenduspaikade vahel, samal ajal mõnikord tegevuses ka ise osaledes. Ruum võib olla lavastuse jaoks spetsiaalselt loodud või kohandatud, aga lavastus võib liita ka erinevaid olemasolevaid sise- ja/või välisruume.

Näiteid rännaklavastustest:

 2016 "See asi", teater Endla, lavastaja Laura Mets
 2021 "Läbi linna: Karlova", linnaruumiprojekt "Läbi linna", lavastaja Jaanika Tammaru
 2022 "Viljandi lood: Jaan", Ugala teater, lavastaja Marika Palm
 2022 "Läbi linna: Supilinn", linnaruumiprojekt "Läbi linna", lavastaja Jaanika Tammaru
 2023 "Sammud", Eesti Draamateater, lavastaja Mari-Liis Lill
 2023 "Läbi linna: Ülejõe", linnaruumiprojekt "Läbi linna", lavastaja Jaanika Tammaru
 2024 "Haihtuv Tallinn", VAT Teater, lavastaja Sander Põldsaar
 2024 "Me peale ülalt jälle paistsid tähed", Ugala teater, lavastaja Ringo Ramul
 2024 "Läbi linna: Annelinn", linnaruumiprojekt "Läbi linna", lavastaja Jaanika Tammaru
 2024 "Läbi linna: Valga + Valka", linnaruumiprojekt "Läbi linna", lavastaja Jaanika Tammaru

 Suveteater 
Suveteatri (fin kesäteatteri) alla liigituvad lavastused, mida etendatakse suvehooajal. Termini kasutamisega tuleb aga olla ettevaatlik, kuna tegu pole eraldi teatriliigiga, kuid selle alla kuuluvad lavastused on suuresti kohaspetsiifilised, rännaklavastused või keskkonnateater.

Näiteid suvelavastustest:

 2017 "Öökuninganna", Karlova teater, lavastaja Helen Rekkor
 2019 "Kadri", Emajõe Suveteater, lavastaja Andres Dvinjaninov
 2021 "Kasuema", Emajõe Suveteater, lavastaja Andres Dvinjaninov
 2022 "Kuldrannake", Pärnu Suveteater, lavastaja Tiit Palu
 2023 "Sorgu tuletorni saladus", Pärnu Suveteater, lavastaja Tiit Palu
 2023 "Suur Boy ja Väike Boy", TEMUFI, lavastaja Kaili Viidas
 2024 "Tutvumiskuulutus", 1Teater, lavastaja Peeter Tammearu
 2024 "Isad ja pojad", Kontserdihunt, lavastaja Kaili Viidas
 2024 "Rohelised niidud", Thors Filmsi Kiidjärve teatriprojekt, lavastaja Priit Võigemast

 Vaata ka 
 Dokumentaalteater
 Füüsiline teater
 Improteater
 Nukuteater
 Performans
 Postdramaatiline teater
 Rakendusteater
 Sõnateater
 Visuaalteater

 Viited 

Kategooria:Teater