Juan de Herrera

pisi|320x320px|El Escoriali lõunafassaad
Juan de Herrera (u 1530 Mobellán – 15. jaanuar 1597 Madrid) oli hispaania arhitekt, teoreetik, sõdur ja leiutaja.Turner 2003, lk 472

De Herrera sündis 1530. aastal alamaadliku peres ning õppis 1548. aastani Valladolidi Ülikoolis ladina keelt ja filosoofiat. Ta oli 1549. aastal kaasas Hispaania kroonprints Felipe kaaskonnaga tema reisil Brüsselisse ning astus 1553. aastal Hispaania sõjaväkke. De Herrera võitles Hispaania vägedes Itaalias ja Flandrias kuni aastani 1556.Turner 2003, lk 473 1558. aastal astus De Herrera vahepeal kuningaks kroonitud Felipe II õukondaDutton 1978, lk 285, kus ta leiutas meresõidu ja ehitusega seotud instrumente ning teenis kuningat nõuandjana teadusküsimustes.Turner 2003, lk 473

1563. aastal määras Felipe II de Herrera Hispaania õukonna arhitekt Juan Bautista de Toledo assistendiks.Franklin 1972, lk 2172Dutton 1978, lk 285 On ebatõenäoline, et de Herrera tegutses enne de Toledo surma 1567. aastal iseseisvalt arhitektuuriga,Turner 2003, lk 473 kuid ta jätkas viimase surma järel Aranjuezi palee kallal alustatud tööd. Palee kavandamisel võttis ta eeskuju Itaalia maneristliku arhitekti Giacomo Barozzi da Vignola projekteeritud Villa Giuliast Roomas.Franklin 1972, lk 2172

1579. aastast peale vastutas de Herrera Felipe II õukonnas paleede sisustuse eest. Pärast 1584. aastat juhtis ta Madridi Matemaatikaakadeemiat (Academia de Matemáticas de Madrid).Van Vynckt 1985, lk 382

El Escorial
pisi|De Herrera kavandatud El Escoriali kompleksi kuuluva San Lorenzo kloostri fassaad
El Escorial on kuninglik residents ja klooster, mille ehitus algas 1563. aastal ehk Trento kirikukogu lõpu aegu. Hispaania kuningas Felipe II oli kuulutanud ennast kirikukogul otsustatu kaitsjaks ja täideviijaks ning ka Escorial ise pidi seda riiklikku ideoloogiat esindama.Toman 2004, lk 80 El Escoriali esimeseks arhitektiks oli Juan Bautista de Toledo, kelle käe all valmisid 1562. aastaks esimesed kavandid ja kes juhtis hoone ehitust tööde algusest peale.Turner 2003, lk 473 Escoriali kompleksi hoonete plaanides esines palju tugevamaid renessanssarhitektuuri mõjusid, kui need Hispaanias seni tavaks olid olnud. Samuti oli hoone uutmoodi kombinatsioon paleest, raamatukogust, hieronümiidide kloostrist ja dünastilisest mausoleumist ning tähistab arhitektuurilise sümbolina Hispaania absolutismi algust.Toman 2004, lk 80Brigstocke 2001, lk 217 Pärast de Toledo surma võttis ehituse juures assistendina töötanud de Herrera palee ehituse juhtimise üle. De Toledo loodud kompleksi üldplaan säilis, kuid de Herrera tõi sisse mitmeid muudatusi, kavandades näiteks ümber palee esindustrepi ja kloostri fassaadi. Samuti ehitas ta Rooma Püha Peetruse kirikut eeskujuna kasutades valmis Escoriali basiilika ning kavandas ise nii raamatukogu kui ka kompleksi ümbritsevad lisahooned.Turner 2003, lk 473Dutton 1978, lk 285

De Herrera varasem matemaatika- ja tehnoloogiaalane tegevus jättis El Escorialile oma jälje. Ta saavutas hoone kavandi ajastule tavatult täpse teostuse ja Itaalia renessansiga võrreldava ühetaolise üldmulje ja geomeetrilise harmoonia.Wilkinson 1985, lk 240 Samuti võttis de Herrera Escoriali kallal töötamise käigus kasutusele ehitustöö korralduslikku külge puudutavaid uuendusi, mis kiirendasid ehitusprotsessi märkimisväärselt. Felipe II oli soovinud, et kompleks valmiks tema eluajal, ning 1576. aastal, pärast neljateist aastat tööd, oli hoonetest valmis vaid kolmandik. De Herrera kiirendas ehituskivide karjäärist toomise protsessi nii, et lasi kivid ära mõõta ja valmis lõigata juba karjääris. Seeläbi oli niigi kitsal ehitusplatsil selle võrra rohkem ruumi ja töökäsi.Wilkinson 1985, lk 236 El Escorial valmis 1584. aastal.Van Vynckt 1985, lk 382

Tähtsus ja teised projektid
pisi|De Herrera kujundatud Lonja siseõu
Aastatel 1582–1598 vastutas de Herrera Sevilla kaupmeeste gildi (Lonja) hoone ehitamise eest. Ta kavandas Lonja ruudukujulist siseõue ümbritseva ruudukujulise ehitisena ning ääristas siseõue kahel korrusel jooksvate, dooria sammastega kaunistatud galeriidega.Van Vynckt 1985, lk 384 Tänapäeval asub Lonja hoones India arhiiv.

De Herrera käe all valmis 1582. aastal ka Valladolidi katedraali üldplaan, mida aga järgmised arhitektid märgatavalt muutsid. De Herrera algsed katedraali kavandid mõjutasid aga hilisema Salamanca katedraali ja mitme Lõuna-Ameerika kiriku kavandeid.Dutton 1978, lk 285Franklin 1972, lk 2172-2173

De Herrera stiil sai riikliku soosingu osaliseks ning mõjutas üle terve Hispaania ehitatavate kirikute, paleede ja ametlike hoonete kavandamisel tehtavaid valikuid.Van Vynckt 1985, lk 384 Eriti tähtis oli El Escoriali edaspidine mõju Hispaania kiriklikule arhitektuurile. De Herrera looming mängis seega tähtsat osa seni levinud Hispaania hilisgootika hääbumises ning mõjutas Hispaania arhitekte 18. sajandini.Toman 2004, lk 80, 83Turner 2003, lk 472 Järgnenud sajanditel seostus de Herrera stiil Felipe II valitsemise ja Hispaania impeeriumi kuldajaga ning seda kopeeriti arhitektuuris neile seostele vihjamiseks.Turner 2003, lk 477

 Viited 

Kirjandus
Hugh Brigstocke. The Oxford Companion to Western Art, Oxford University Press: 2001, ISBN 0198662033
E. P. Dutton. Phaidon Encyclopedia Of Art And Artists, Phaidon Press: 1978, ISBN 0714815136.
Harold Franklin. The New International Illustrated Encyclopedia of Art, The Greystone Press: 1972, ISBN 07792332.
Rolf Toman. Baroque. Architecture. Sculpture., Könemann: 2004, ISBN 3833111186
Jane Turner. The Grove Dictionary of Art, Oxford University Press: 2003, ISBN 0195170687.
Randall J. Van Vynckt. International Dictionary of Architects and Architecture, St James Press: 1993, ISBN 1558620893
Catherine Wilkinson. "Proportion in Practice: Juan de Herrera's Design for the Façade of the Basilica of the Escorial". The Art Bulletin 67, nr 2 (juuni 1985), lk 229–242

Kategooria:Hispaania arhitektid
Kategooria:Sündinud 1530
Kategooria:Surnud 1593