Vaskfaasan

Vaskfaasani Planeedi pärijad. Chris D. Thomas. SA Loodushoiu Fond koostöös kirjastusega KVART, ISBN 9789916964439, 2023 populatsioon on kahanenud alates 1970. aastatest, peamiselt üleküttimise,  elupaikade hävimise ja kiskluse tõttu. 


Välimus
Vaskfaasan on suur vasekarva lind. Tal on kollakas nokk, pruunid silmad ja punane silmade ümbrus. Emaslinnu ülapool on hallikaspruun ja alapool tumepruun. Emaslindude kehapikkus on 51–54 cm ning nad kaaluvad 745–1000 g. Isaslindude kehapikkus on 87,5–136 cm ning nad kaaluvad 943–1348 g. Erinevalt emaslinnust on isaslinnu jalgadel väikesed kannused. Copper pheasant.  Noritomo Kawaji. Bird Research News. Veebilink: https://www.bird-research.jp/1_shiryo/seitai/yamadori.pdf 2008.  

Elupaik
Vaskfaasanid elavad valdavalt laialehistes metsades, aga neid leidub okaspuude (jaapani krüptomeeria, küpress) istandustes. Vaskfaasanitele meeldib raiejärgsetel niitudel päikese- ja tolmuvanne võtta.
Käitumine
Vaskfaasanid häälitsevad harva, ent ohu puhul varieeruvad häälitsused madalast "Kuk-kuk" helist kõrgematoonilise "Kyuk-kyuk" kõlani. Paaritumisperioodil vehivad isaslinnud konkurentide tõrjumiseks tiibadega ja tekitavad heli, mis  meenutab "trummeldamist". 

Paljunemine
Pesitsemiseks kaabivad vaskfaasanid suurema puu juurde või metsaäärsele rohumaale 20–30 cm sügavuse lohu. Pesa vooderdatakse lehtede ja kuivanud rohuga. Vaskfaasani kurna suurus on tavaliselt 7–10 muna. Üks helebeež muna kaalub 31,9 g.

Vaskfaasanid on monogaamsed linnud. Haudumisperioodil valvab isane hauduvat emaslindu kuni munade koorumiseni. Haudumisperioodi kestus on 24 päeva. Poegade eest hoolitseb emaslind. 

Viited

Kategooria:Linnud
Kategooria:Faasanlased