Inimese geneetika

Inimese geneetika, ka inimgeneetika on geneetika haru, mis uurib pärilikkust, nagu see inimestel esineb. Inimese geneetika hõlmab mitmesuguseid kattuvaid valdkondi, sealhulgas klassikaline geneetika, tsütogeneetika, molekulaargeneetika, biokeemiline geneetika, genoomika, populatsioonigeneetika, arengugeneetika, meditsiinigeneetika ja geeninnõustamine.

Geenid on enamiku inimeselt päritud tunnuste omaduste ühine tegur. Inimgeneetika uurimise abil leitakse vastuseid küsimustele inimloomuse kohta, aidatakse mõista haigusi ja tõhusa ravi väljatöötamist ning mõista inimelu geneetikat. 

Seos meditsiinigeneetikaga
Meditsiinigeneetika erineb inimese geneetikast selle poolest, et inimese geneetika on teadusliku uurimistöö valdkond, mis võib meditsiinis kehtida või mitte, meditsiinigeneetika aga viitab geneetika rakendamisele raviprotsessis. Näiteks geneetiliste häirete põhjuste ja pärilikkuse uurimist käsitletakse nii inimgeneetikas kui ka meditsiinigeneetikas, samas kui geneetiliste häiretega inimeste diagnoosimist, juhtimist ja nõustamist käsitletakse vaid meditsiinigeneetikas.

Eestis
Inimese geneetika õppetool loodi Tartu Ülikoolis 2003. aastal. 2017. aastast on Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi inimese geneetika professor Maris Laan.

Vaata ka
Inimese evolutsioonigeneetika
Inimese genoom
Eesti Inimesegeneetika Ühing

Viited

Kategooria:Geneetika