Rohusilmik

Rohusilmik (Aphantopus hyperantus) kuulub liblikaliste seltsi ja on Nymphalidae sugukonnast.

Levik
Rohusilmik on palearktilise levikuga liblikaliik. Euroopas on ta levinud enamikus riikides. Väljaspool Euroopat leidub rohusilmikut Aasias, sealhulgas Venemaal, Siberis, Mongoolias, Hiinas ja Koreas.Tom Tolman, Richard Lewington The Butterflies of Europe and Northwest Africa. Nabu-Kosmos, Stuttgart 1998,   Günter Ebert, Erwin Rennwald (Hrsg.) Tagfalter. 2. Spezieller Teil: Satyridae, Libytheidae, Lycaenidae, Hesperiidae. In: Die Schmetterlinge Baden-Württembergs. 1. Auflage. Band 2, Ulmer, Stuttgart (Hohenheim) 1991,  

Kirjeldus
Aphantopus hyperantus on keskmise pikkusega liblikas, kelle tiibade siruulatus on kuni 35–42 millimeetrit. Tiibade ülemised ja alumised küljed on ühtlaselt pruunid, kollase äärisega silmtäppidega. Äsja koorunud rohusilmiku tiivad on sametised ja peaaegu mustad, valge servaga. Silmtäppide arv ja suurus varieeruvad ning täpid võivad puududa tiibade ülemisel pinnal. Kesk-Euroopas ja Lõuna-Inglismaal esineb rohusilmiku haruldane vorm arete. Tema munad on algul kahvatukollased, hiljem muutuvad kahvatupruuniks.Heiko Bellmann Der neue Kosmos-Schmetterlingsführer, Schmetterlinge, Raupen und Futterpflanzen. Franckh-Kosmos, Stuttgart 2003ISBN 3-440-09330-1

Röövikud võivad kasvada kuni 25 millimeetri pikkuseks. Nad on tihti hallid või punakaspruunid, tumedate punakaspruunide väga väikeste täppidega. Seljal on tume pikitriip. Pea on tumedam ning sellel on mitu õrna pikitriipu.

Värvus ja tiiva mustrite varieeruvus

Elupaik
Rohusilmik elab metsaservades, kus tema meeliselupaik on põldmurakapõõsastel. Rohusilmik on levinud ka põldohaka või hariliku pune kasvukohtades.Thomas, C.D. Planeedi pärijad. Väljasuremise ajastu lokkav loodus. Loodushoiu Fond, 2023.

Lennuperiood
Üksik isend lendab juuni keskpaigast augusti lõpuni. Isased lendavad värskelt koorunud emasloomade otsinguil ning tiirutavad rohttaimede kohal.

Röövikute toitumine
Röövikud toituvad rohttaimedest. Toidutaimede hulka kuuluvad: 
Mets-aruluste
Sulg-aruluste
Põldtimut
Harilik kerahein
Punane aruhein
Püstluste
Pehme luste
Harilik sugapea
Aasnurmikas
Salunurmikas
Karvane tarn
Salutarn
Harilik kastehein
Harilik orashein
Pehme mesihein
Vill-mesihein
Luht-kastevars
Harilik sinihelmikas
Kõrge raikaerik
Jäneskastik

Areng ja bioloogia
Emane muneb munad rohttaimedele. Munad ei ole kleepuvad ega kinnitu pinnale. Vastne on öise eluviisiga. Toimub neli kestumist. Vastne talvitub kolmandas kasvujärgus, katkestades diapausi, et toituda. Toitumine jätkub kevadel. Nukk asetseb tavaliselt püsti, õrnas siidist kookonis. See staadium kestab kaks nädalat.

Viited

Välislingid

Eurobutterflies Matt Rowlings
Moths and Butterflies of Europe and North Africa
UK Butterflies

Kategooria:Koerlibliklased
Kategooria:Eesti liblikalised