Ussikuninganna Eglė

"Ussikuninganna Egle" (Eglė žalčių karalienė) on leedu muinasjutt, mille esimesena avaldas M. Jasevičiaus 1837. aastal ajakirjas Biruta.

Eglė on Leedus populaarne naisenimi; "eglė" tähendab leedu keeles "kuusk".

 Sisu 
Noor neiu Egle on oma kahe õega ujumas, kui tema särgi sisse hiilib nastik. Nastik ütleb Eglele inimkeeli, et ta läheb ära, kui Egle temaga abiellub. Soovides ussist lahti saada, Egle vastumeelselt nõustub.

Kolme päeva pärast tulevad Eglele koju järele tuhanded nastikud. Tema vanemad petavad madusid, andes neile kaasa algul hane, kuid neid hoiatab pettuse eest kase otsas kukkuv kägu, mispeale maod tulevad tagasi. Siis annavad vanemad neile lamba ja lõpuks lehma, kuid neilgi kordadel kägu hoiatab ja nad naasevad. Kolmandal korral ähvardavad maod Egle vanemaid põua, üleujutuse ja näljahädaga, nii on vanemad lõpuks sunnitud neile Egle kaasa andma.

Maod toovad Egle merelaguuni ussikuningas Žilvinase juurde, kes on väljanägemiselt üsnagi nägus mees. Egle ja Žilvinas abielluvad ja elavad õnnelikult merealuses lossis. Eglel sünnib neli last: pojad Ažuolas (leedu keeles "tamm"), Uosis ("saar") ja Beržas ("kask") ning tütar Drebule ("haab"). 

Egle on oma endise elu unustanud, kuid ühel päeval küsib Ažuolas emalt tema pere kohta, mispeale Egle otsustab taas kodukülla minna. Žilvinas pole nõus, kuid lõpuks lubab tal lahkuda, kui Egle suudab täita kolm võimatut ülesannet: kedrata ära lõputud siidikiud, kanda katki raudkingad ja küpsetada köögiriistu kasutamata kook. Nõiamoor aitab Eglel hakkama saada, mispeale laseb Žilvinas tal koos lastega minna, andes neile teada, kuidas teda merepõhjast kutsuda ja keelates seda saladust kellelegi avaldada.

Egle sugulased tahavad teda aga kodukülla jätta ja otsustavad Žilvinase tappa. Kõigepealt ähvardavad Egle vennad tema poegi ja peksavad neid, esimesel päeval Ažuolast, teisel Uosist ja kolmandal Beržast, kuid pojad vaikivad ega avalda saladust, mispeale tuleb neil lasta minna. Neljandal päeval teevad Egle vennad sama tema tütre Drebulega ja kui nad hakkavad vitsu võtma, avaldab tüdruk neile salasõnad:

 Žilvinas, kallis Žilvinas
 Kui oled elus - merel piimvalge vaht
 Kui oled surnud - merel veripunane vaht

Seepeale lähevad Egle vennad vikatitega mere äärde ja kutsuvad Žilvinast. Kui ta kohale jõuab, raiuvad nad ta tükkideks. Kodus vennad sellest Eglele ei räägi. Üheksa päeva pärast tuleb Egle koos lastega tagasi mere kaldale, kuid kui ta Žilvinast kutsub, ilmub merele verine vaht. Egle kuuleb Žilvinase häält ja saab teada, kuidas ta suri, mispeale ta karistab tütart, nõidudes ta igavesti värisevaks haavapuuks, pojad aga muudab tugevateks puudeks - tammeks, saareks ja kaseks - ning iseenda kuuseks.

Lõppsõna ütleb: "Kuidas Egle ütles, nii ka läks: nüüd on tamm, saar ja kask meie metsade tugevaimad puud, haab aga hakkab tuule käes alati värisema nagu ka siis, kui onudele oma isa salasõnad reetis."

 Viited 

Kategooria:Muinasjutud