Harku alaealiste parandusasutus

Harku alaealiste parandusasutus oli aastatel 1919–1938 Harku mõisa maa-alal asunud alaealiste kurjategijate parandusasutus (alates 1935. aastast noortevangla).

Kasarmulinnak ja sõjavangilaager
Aastatel 1913–1917 rajati Harku mõisa maa-alale Peeter Suure merekindluse Harku sõjaväelinnak. 1918. aasta kevadel, kui sõjaväelinnak läks Saksa okupatsioonivägede kätte, rajati sinna vangilaager. Saksa vägede lahkudes võttis linnaku üle Eesti Vabariik ning kasutas seda samuti kinnipidamiskohana.

Asukoht
Kasarmulinnak rajati Harku mõisa loomapidamishoonetest läände, Harku mõisa peahoonest umbes 1 km lääneloodesse. Kui 1926. aastal rajati Harku mõisa peahoonest umbes 700 m kirdesse Harku vangla, oli parandusasutuse ja vangla vaheline kaugus umbes 1,6 km. Kuna parandusasutus oli seotud vanglaga, on tihti ekslikult arvatud, et need paiknesid ühel maa-alal.

Ajalugu
22. aprillil 1919 otsustas ajutine valitsus anda Harku mõisa ja Harku vallamaja vahel olnud endised Peeter Suure merekindluse Harku sõjaväelinnaku ehitised ühes kõigi päraldustega Kohtuministeeriumi Vangimajade Peavalitsuse tarvitada kurikalduvustega laste parandusasutuse jaoksAjutise Walitsuse otsused. Riigi Teataja nr 28-29, 30. aprill 1919 ning kinnitas Kohtuministeeriumi määrusega Alaealiste kasvatus-parandusmajade seaduse alusel Harku alaealiste kurjategijate kolonii (alaealiste kurikalduvustega laste parandusmaja) ajutise põhikirja.Kohtuministeriumi määrus. Riigi Teataja nr 45, 12. juuli 1919 Asutuse eluolu juhtivad organid olid põhikirja järgi Kohtuministeeriumi Vangimajade Peavalitsus, valvekomisjon, asutuse pedagoogikanõukogu ja asutuse direktor koos abiga.

Asutuse juures oli kuueklassiline algkool, mille direktor oli Andres KurolAlaealiste parandusasutuse direktor A. Kurol 60-aastane. Eesti Sõna nr 24, 30. jaanuar 1944 ning õppetöökojad. Asutus oli mõeldud ennekõike kohtuotsusega sinna suunatud ja varem kuritegusid sooritanud poistele. 1928. aastal seisuga oli asutuse 122 kasvandikust 98% seal varguste tõttu. Asutuses oli 1929. aasta lõpul 141 ning 1930. aastate keskpaigaks 152 kasvandikku. 1931. aasta Vangistusseadus sätestas distsiplinaarkaristusena pedagoogikanõukogu kooskõlastusel asutuse direktori poolt määratavana ka kehalise karistuse. Kehaline karistus määrati „raskete kõlblusevastaste ning teiste korravastaste tegude eest, mis saadetud korda teadlikult ja tingitud alaealise hingeelu kahjulikkudest mõjudest“. Karistus seisnes „kergete vitsadega löömises kasvandiku paljastatud istmikule. 1935. aasta 1. veebruarist kehtima hakanud Vangistusseadustikuga reorganiseeriti asutus noortevanglaks.Harku kurikalduvustega poisslaste parandus-kasvatusmaja. kurikalduvus.weebly.com (vaadatud 15.04.2021)

1938. aastatel viidi Harku alaealiste parandusasutus üle Laitse mõisa rajatud Laitse alaealiste parandusasutusse."Õpetus, töö ja vitsahirm". Päewaleht nr 159, 16. juuni 1940. Lk 7 Harku asutuse maa-alale rajati Harku tööpõlgurite töölaager.

Viited

Kategooria:Harju maakonna vanglad
Kategooria:Harku vald
Kategooria:Eesti noored