Piimahapendamise kauss

Piimahapendamise kauss on laia suuga klaasist kauss, milles hapendati piima. Neid toodeti Eestis 18.–20. sajandil.

 Piimahapendamise kausi kirjeldus 
Piimahapendamise kausid on enamasti valmistatud võsaklaasist ehk metsaklaasist, millest tuleneb ka kausside rohekas värvus. Klaas on sobilik materjal hapendamiseks, sest see pole poorne ega reageeri muul moel toiduainetega.

Piimahapendamise kaussidel on väljapoole laienev suu, et kausis oleva piima kokkupuuteala õhuga oleks võimalikult suur, sest see kiirendab hapnemisprotsessi. Kaussidel ei olnud ühtset suurust. Eesti Ajaloomuuseumis olevate piimahapendamise kausside läbimõõt on näiteks 20–60 cm ja kõrgus 12–14 cm.

 Eellugu 
Piimahapendamise kausse hakati ilmselt tootma 17.–18. sajandil toidukultuuris toimunud muudatuste tulemusel. Eelkõige Prantsuse köögi eeskujul hakati valmistama mitmeid spetsiifilise otstarbega kööginõusid ja -tarbeid, kaasa arvatud piimahapendamise kausse. 

Vanim Eestist leitud piimahapendamise kausi servakatke on dateeritud 17. sajandisse ja see on leitud Pärnust Uus tn 5/7 krundilt. Pärnust on kokku leitud 13 kausikatket, Haapsalust aga mitte ühtegi, kuigi sellest ei saa järeldada, et seal kausse üldse ei kasutatud.

Varem on Eestis piimakausse valmistatud ka savist ja puidust. Keraamilised kausid võivad olla aga poorsed või reageerida muul moel piima hapnemisel. Puit imab vedelikke ning kaussi pole võimalik korralikult puhastada.

 Viited 

Kategooria:Toidunõud