Maria Taferl

Maria Taferl on Austria vald (Marktgemeinde) Melki ringkonnas ja kõige olulisem palverännakute koht kogu Alam-Austrias. Maria Taferl on Mariazelli järel teiseks kõige olulisem palverännakute sihtkoht kogu Austrias.

Maria Taferl asub Nibelungengaus Doonau kaldal. 47,48 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Markt Maria Taferl asub nn "Taferlbergil" (Taferli mäel), ülejäänud vallaosad asuvad künklikus ümbruskonnas. Lõunas on basiilika laialt nähtav kogu linnas.

 Ajalugu 


Maria Taferli varajasest asustusest on vähe teada. Keldi Noricumi kuningriik asus Doonau põhjakaldal. Rooma ajal oli Doonau Noricumi provintsi piir. Praegugi on kirikuväljakul üks keldi päritolu kivi, millele toodi paganlikke ohvreid. See annab tunnistust Maria Taferli pikast traditsioonist religioosse tegevuse kohana.

Maria Taferl ja seda ümbritsev maakoht kuulus keskajal Bambergide valitsemisajal Ostarrichi territooriumile. Seejärel sai see Habsburgide valduste osaks. Pikka aega oli see osa Weißenbergi isandate maast, kelle asukoht oli lähedalasuvas Münichreithis. Oletatakse, et valla erinevad osad rajati juba keskajal. Kaasaegse Markt Maria Taferli ajalugu algab 17. sajandil.

Esimene kirik ehitati Maarja pühamu ümber, millest sai alguse nimi "Maria Taferl". Legendid räägivad, et Pietà kuju pühamu juures oli annetus metsnik Aleksander Schinagelilt, kes paranes imeliselt raskest haigusest. See asendas seal krutsifiksi, mis oli samuti olnud imepaigaks, sest kui kohalik karjane Thomas Pachmann üritas tamme maha raiuda, vigastas ta tõsiselt mõlemat jalga. Pärast palvet Neitsi Maarjale lakkasid tema peaaegu surmavad haavad veritsemast. Vana tamm hävis 1755. aastal tulekahjus, mis kahjustas ka kuju.

Kirikuhoone ehitati aastatel 1660-1710. Selle ehitamist alustasid keiserlik arhitekt Georg Gerstenbrand ja itaallane Carlo Lurago. Selle kuulsa cupola ehitas Jakob Prandtauer aastatel 1708-1710. Ta kujundas ka Melki kloostri praeguse välimuse. Maria Taferli kirik on ehitatud barokk-stiilis rohke lehtkulla ja freskodega laes. Peaaltari keskel on nimekaimu Maria kuju. Hoone tagaosas asub selle krüpt.

Hoone sisemuses oleva sildi järgi andis kiriku ehitamine kohalikele elanikele uut julgust pärast seda, kui katk, Türgi sõjad ja Kolmekümneaastane sõda olid võtnud omajagu. See toetas ka vastureformatsiooni ideid katoliikliku Habsburgide koja südames. Kõik see räägib Maria Taferlist kui katoliku usu olulisest ilmingust Doonau peamisel reisiteel.

On palju traditsioonilisi inglirongkäikude lugusid, mis pärinevad 17. sajandist. Sellest ajast pärineb ka palverännaku traditsioon Maria Taferli. Ainuüksi 1760. aastal toimus seal 700 palverännaku rongkäiku ja seal peeti üle 19 000 missa. Kirik on ka omamoodi teabevaralaegas palverändurite, nende päritolu ja arvukuse kohta. Selle sees on palverändurite kingitused, kes tulid haiguse tõttu ja said terveks. Teine põhjus Maria Taferli tähtsusele palverännakute sihtkohana oli kivirist, Freistadti kodanike kingitus reisil surnud palveränduritele. See annab tunnistust ka nende päevade palverännakute kurnavast olemusest. Mõrvatud Austria ertshertsog Franz Ferdinand ja tema perekond elasid lähedalasuvas Artstetteni lossis ja on teadaolevalt regulaarselt Maria Taferli missal käinud.

Maria Taferlist sai Basilica minor 1947. aastal.

2010. aastaks läbis basiilika sisemus täieliku restaureerimise. Seejärel tähistas see topeltjuubelit: 350 aastat nurgakivi panemisest 1660. aastal ja 300 aastat valmimisest 1710. aastal. Interjööri restaureeriti viimati umbes 50 aastat tagasi; 1982. aastal taastati välisilme ja 1998. aastal kaeti uuesti kahe torni kuplid.

Lisaks basiilikale on Maria Taferlis ka monument mõlemas maailmasõjas langenutele. Neid mehi austatakse igal aastal veteranirühmade kokkutulekul.

Rahvasuus on levinud arvamus, et Maria Taferli kaevu vesi aitab silmahaiguste korral.

Teised linna vaatamisväärsused on põhikoolimuuseum ja mehaaniline sünnikoht, mis räägib Maria Taferli päritolust.

 Ettevõtlus ja taristu 


Põllumajanduse järel on Maria Taferlis kõige olulisem majandustegevus turism.

Viited

Kategooria:Alam-Austria liidumaa vallad