Balthasar Dietrich von Berg

Balthasar Dietrich von Berg (22. november (vkj) 1766 Erla mõis − 10. detsember (vkj) 1839 Valga) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane (alampolkovnik) ja Liivimaa rüütelkonnategelane. Liivimaa maanõunik aastatel 1812−1832.

Elulugu
Päritolu ja haridustee
Põlvnes Päri Bergide aadlisuguvõsast. Tema isa oli tõeline riiginõunik Liivimaa maanõunik Friedrich Reinhold von Berg (1736−1809). Ema oli vabapreili Catharina Dorothea von Campenhausen (1736−1809). Sai koduhariduse. 1783. aastal immatrikuleeriti ta Göttingeni ülikooli. Pärast stuudiumi lõppu reisis Prantsusmaal, Šveitsis, Põhja-Itaalias ja Saksamaal.Tering, Arvo. Lexikon der Studenten aus Estland, Livland und Kurland an Europäischen Universitäten 1561-1800. Köln-Weimar-Wien: Böhlau Verlag, 2018. Nr 332.

Sõjaväeteenistus
Välismaalt naasnult astus ta Venemaa sõjaväeteenistusse. 1789. aastal teenis ta kapteni auastmes Narva jalaväepolgus. Osales Vene-Rootsi sõjas. 1791. aastal oli ta Soomes asuvate vägede kindralstaabi ülem. Järgmisel aastal osales ta sõjategevuses Poolas, kus viidi üle Eestimaa jäägrikorpuse 4. pataljoni. Läks 1795. aastal alampolkovniku auastmes haiguse tõttu erru.

Rüütelkonnategelane
1796. aastal valiti ta Riia maakohtunikuks. Seejärel oli ta aastal 1799 ja 1806 Läänemere provintsidesse ülikooli rajamise komitee liige. Aastatel 1809−1810 oli ta Liivimaa maakrediitseltsi ülemdirektsiooni nõunik ja seejärel kuni 1818. aastani ülemdirektor. 1812. aastal valiti ta Liivimaa maanõunikuks, kellena oli ametis 1839. aastani; alates 1832. aastast oli ta maanõunike kolleegiumi vanem. Valiti 1824. aastal Tartu-Võru kreisi ülemkirikueestseisjaks. Samuti oli ta Viljandi aadlisoost neidude varjupaiga kuraator. 1835. aastal valiti ta Liivimaa õuekohtu presidendiks, kuid ta ei võtnud seda ametit vastu.

Surm
Suri Valgas 73 aasta vanuses ja maeti Bergide rahulasse Sangaste mõisas.

Mõisavaldused
Von Berg päris isalt Pociemsi mõisa, mis kirjutati tema nimele 1816. aastal. Abielu kaudu sai temast Keeni mõisa omanik. 1818. aastal pantis ta Lota mõisa, mis kirjutati tema nimele päriseks 1820. aastal.

Auastmed
 Aasta Kuupäev Auaste 1789 1. jaanuar kapten 1789 3. november 2. järgu major 1794 15. veebruar 1. järgu major 1795 30. juuni alampolkovnik

Autasud
40px Püha Vladimiri ordeni IV klass (15. veebruar 1794)

Isiklikku
Naitus 1797. aastal Keenist pärit Charlotte Margaretha Jakobine Bayer von Weissfeldtiga (1772−1852). Sellest abielust sündis kolm tütart.

Viited

Kirjandus
Lenz, Wilhelm. Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710 - 1960. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 49.

Välislingid

Kategooria:Bergid (Päri)
Kategooria:Liivimaa maanõunikud
Kategooria:Sündinud 1766
Kategooria:Surnud 1839