Griežė

Griežė (žemaidi Greižė) on küla (endine alev) Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres.

Küla asub Venta ja Varduva jõgede ühinemispaigas. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta keskjooks.https://www.geoportal.lt/map/ Griežės on kruusakarjäär.

Sealne kalvinistide kirik ja mõisakompleks on varemetes.

Küla nimi võib tuleneda saksa keelest, kus griess tähendas kruusa. Ka on võimalik, et see tuleneb sõnast griežia, mis tähendab karmi. Lauraitis V. Iš Griežės praeities // Pergalės vėliava.

Griežė mõisa territooriumil asuvad kaks suurt kivi, millest üks on lohukivi. Legendid kivide kohta puuduvad, folklooriarhiivis on vaid talletaud, et neid kutsutud vanasti Päikesekivideks.Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, lk 163.

 Muinsusmälestised 
pisi|Griežė esimene linnamägi

Muinsuskaitse all on Griežė muinaskalmedGriežės kapinynas ja Griežė tumulused.Griežės pilkapynas

Ka on muinsuskaitse all kaks linnamäge koos sealsete asulakohtadega. Esimene neist on oletatavasti aastal 1264 maha põletatud kuralaste linnus. Kohalike legendide kohaselt asus seal pühapaik, kus põles püha tuli.Griežės piliakalnis su gyvenviete Linnamägi on 10–12 meetri kõrgune, pindalaga 50 × 40 m. Kolme meetri kõrgune vall on lääneküljel kruusakaevamisega osaliselt rikutud. Lõunas piirab linnamäge nelja meetri laiune ja poole meetri sügavune vallikraav.Griežės piliakalnio su gyvenviete piliakalnis Selle juures asuvas asulakohas on 35–60 cm paksune kultuurikiht.Griežės piliakalnio su gyvenviete gyvenvietė Sealse linnamäe lähistel asub Varduva jõe kaldal Lambalagendik, kus vanasti olevat põletatud ohverdatavaid lambaid.

Teine linnamägi asub Venta jõe kaldal ja selle kohta räägib rahvasuu arvukalt erinevaid legende.Griežės piliakalnis II su priešpiliu ir gyvenviete Trapetsikujuline linnamägi on 17–20 meetri kõrgune, 24 meetrit pikk, 15 meetri laiune lõunas ja 10 meetri laiune põhjas. Põhjaküljel on veel 8 meetri laiune terrass, mis on ülemisest osast kolm meetrit madalamal. Põhjaküljel on vall 0,2 meetri kõrgune, lõunas 3,5 meetri kõrgune. Kahekümne meetri pikkune, seitsme meetri laiune ja 3,5 meetrit sügav vallikraav eraldab seda lõunaküljel eeslinnusest.Griežės piliakalnio II su priešpiliu ir gyvenviete piliakalnis Eeslinnus oli kasutusel esimesest aastatuhandest XIII sajandini. Selle pindala oli 27 × 25 m. Lõunaküljelt piiras seda nelja meetri laiune ja poole meetri sügavune vallikraav.Griežės piliakalnio II su priešpiliu ir gyvenviete priešpilis Selle juures asuvas asulakohas on 60–100 cm paksune kultuurikiht. Asulakoht oli kasutusel esimesest aastatuhandest XIII sajandini.Griežės piliakalnio II su priešpiliu ir gyvenviete gyvenvietė

 Ajalugu 

pisi|Kalvinistide kiriku varemed
Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1253. aastal (nimega Griese). Toona kuulus see kuralaste Ceclise muinasmaakonda. Aastal 1264 põletasid Liivi ordu väed sealse linnuse maha.Misius K. Griežė // Žemaičių žemė. – 1997. – Nr. 3(16). – P. 34 – 35.

Aastal 1595 on Griežėt manitud kui alevit. Aastal 1596 kuulus see Burbadele, aastal 1598 Taubedele. XVII sajandi alguses läks alev Bilevičiuste valdusse ja sinna rajati kalvinistlik kirik. Põhjasõja ja järgnenud katkuepideemia ajal jäi alev rahvast tühjaks.

Sealse kalvinistide kiriku kohta on mitu legendi. Ühe kohaselt harjunud rahvas vastureformartsiooni ajal öösiti kirikus palvetamas käima. Ühel tormisel ööl langenud osa kirikust Venta jõkke, uppunud ka kiriku kuldne kell. Teise loo kohaselt üritanud Leckava rahvas ühel päikeselisel päeval teada saada, miks jõgi ühes kohas nii sädeleb. Tõmbasid siis jõest kuldse kirikukella välja, aga lasid selle siis jälle jõkke tagasi.

Aastal 1902 elas praeguse Griežė aladel lisaks külale veel kuus inimest sepikojas ja 35 inimest mõisas.Алфавитный списокъ населенныхъ мѣстъ Ковенской губерніи. – Ковна, Тіпографія Губернскаго Правленія, 1903. Aastal 1906 alustasid sealse mõisa töölised streiki. Samal aastal mõistsid Lätist saabunud ülestõusnud sealse mõisniku Keyserlingki surma ja hukkasid ta.Griežė. Lietuviškoji enciklopedija. Vilnius: "Spaudos Fondas", bendradarbiaujant su Lietuvių Katalikų Mokslo Akademija, 1941. Kd. 9: Gini–Hofer, lk 623–624. Aastal 1923 oli lisaks külale Griežės veel 79 elanikku huutoris. Lietuvos apgyventos vietos: pirmojo visuotinojo Lietuvos gyventojų 1923 m. surašymo duomenys. Kaunas: Finansų ministerija. Centralinis statistikos biūras, 1925.

9. oktoobril 1944 hävis küla punaarmee rünnakus peaaegu täielikult. Sõjajärgsetel aastatel rajati Varduva jõele väike hüdroelektrijaam. Aastani 1952 tegutses külas raamatukogu. Aastal 1965 oli külas väike saekaater, tegutses algkool, seal oli ka veski.

 Elanikkond 

<tr valign=top><td>
 66 (1866)
 56 (1902)
 119 (1923)
 179 (1959)
 149 (1970)
 35 (1979)
<td>
 20 (1985)
 12 (1989)
 5 (2001)
 7 (2011)
 5 (2021)

 Viited 

 Välislingid 

 Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias

Kategooria:Mažeikiai rajooni külad