Poola-Rootsi sõda (1600–1629)

Rootsi-Poola sõda oli pikaajaline sõjaline konflikt Rootsi ja Rzeczpospolita vahel aastail 1600–1629.

Läänemere provintside Rootsi valitsusaja Rootsi-Poola sõjad langesid suuresti ühte ususõdade (nt. Hugenotisõjad  Prantsusmaa kuningriigis, Hispaania-Inglise sõda (1585–1604), Kolmekümneaastane sõda) perioodiga Euroopas, kus toimusid katoliikluse ja protestantismi vaheline äge heitlused, mille eesotsas seisis katolitsismi kants Habsburgide Hispaania. 

Protestantliku Rootsi ja katoliikliku Poola vahelised sõjad aastatel 1600–1629 võidakse omakorda jagada neljaks eraldi sõjaks:
Poola-Rootsi sõda (1600–1611)
Poola-Rootsi sõda (1617–1618)
Poola-Rootsi sõda (1621–1625)
Poola-Rootsi sõda (1626–1629)

1629. aasta Altmargi vaherahuga loovutas Rzeczpospolita kõik Väina jõest põhja pool asuvad Rzeczpospolita alad Rootsile. Selle tulemusel läks kogu Mandri-Eesti Rootsi võimu alla. 

1645. aastal Brömsebro rahuga sai Rootsi Taani kuningriigilt Saaremaa ja Muhu saare. 

1660. aastal Oliwa rahuga omandas Rootsi Rzeczpospolitalt Ruhnu saare.

Kategooria:Sõjad
Kategooria:17. sajand Eestis
Kategooria:17. sajand Lätis
Kategooria:17. sajand Rootsis
Kategooria:Rzeczpospolita sõjandus
Kategooria:Rootsi sõjanduse ajalugu
Kategooria:Rootsi valitsusaeg Eestis