Sipelga kalmistu

Sipelga kalmistu on ajalooline Ambla Maarja koguduse Ambla kihelkonna kalmistu Järva vallas Märjandi küla juures, Amblast umbes nelja kilomeetri kaugusel.

Sipelga kalmistu rajamiseks andis maad Linnape mõisa metsast  1830. aastatel Friedrich Adolf von Dellingshausen, Dellingshausenite perekonnastAmbla Sipelga surnuaialt, Eesti Kirik (1923-1940), nr. 27, 4 juuli 1940. Sipelga surnuaed asutati Ambla kiriku abikalmistuna, kuna Ambla kalmistu Ambla kiriku juures jäi kitsaks ja toonane valitsus ei lubanud kiriku juures kalmistut suurendada, vaid nõudis uue surnuaia asutamist.  Sinna maeti Tapa, Moe, Lehtse, Jäneda, Aegviidu, Tamsalu ja Kurisoo inimesi kuni teise maailmasõjani. Teatud määral jätkub matmine kalmistule ka praeguAndres Tohver,Dellingshausenite matmispaik tehti korda 7500 euro eest, Virumaa Teataja, 14. oktoober 2022.

Kalmistul asub 1847. aastal valminud ja tänaseks taastatud kellatorni- ja väravatornihoone.

Kalmistule on maetud ka  Eestimaa maanõunik ja kreisisaadik, Saaremaa Anseküla kihelkonna Tiinuse, Virumaa Väike-Maarja kihelkonna Sootaguse, Haljala kihelkonna Haljala, Aaspere, Essu ja Loobu,  Kadrina kihelkonna Vatku, Hulja, Kruusimäe, Undla ja Hõbeda, Viru-Nigula kihelkonna Andja, Järvamaa Ambla kihelkonna Rägavere, Linnape, Põriki, Pruuna, Räsna, Läänemaa Märjamaa kihelkonna Päädeva, Ridala kihelkonna Kiideva, Lääne-Nigula kihelkonna Seljaküla, Kullamaa kihelkonna Kalju ja Leila, Hanila kihelkonna Mõisaküla mõisnik, parun  Friedrich Adolf von Dellingshausen (1769−1839) ja tema abikaasa Karoline Elisabeth (sünd.  Krusenstern)Eva Klaas, Parun Dellingshauseni uuendatud matmispaik Sipelga kalmistul saab õnnistuse, Järva Teataja, 15. oktoober 2022 ja Linnape külas Peetri talus sündinud luuletaja ja kirjastaja Mihkel Neumann (1866–1941)Eva Klaas, Kultuuripärandi väärtusega ajalooline Sipelga kalmistu muutub iga aastaga kenamaks Järva Teataja, 10. mai 2022.

 Viited 

Kategooria:Järva vald
Kategooria:Järva maakonna kalmistud
Kategooria:Ambla kihelkonna kalmistud