Holozoa

Holozoa (vanakreeka sõnadest ὅλος 'terve, kogu' ja ζῷον 'loom') on organismide klaad, millesse kuuluvad loomad ja nende lähimad üherakulised sugulased, kuid mitte seened ja kõik teised organismid.

Kokku on selles rühmas 1,5 miljonit puhtheterotroofsete organismide liiki, sealhulgas umbes 300 üherakulist liiki.  

Sel on mitmesuguseid alamrühmi, nimelt loomad (Metazoa) ja protistid kaelusviburlased (Choanoflagellata), Filasterea, Pluriformea ja ihtüospoorid (Ichthyosporea). 

Koos seente ja mõnede teiste rühmadega on Holozoa osa eukarüootide ülemrühmast tagaviburstest. 

Choanofila on nimetus, mida varem kasutati rühma kohta, mille koosseis on sarnane nagu rühmal Holozoa, kuid seda ei soovitata kasutada, sest sellesse ei kuulu loomad ning see on seetõttu parafüleetiline.

Holozoa protistidel on otsustav roll üherakulistest eellastest hulkraksete organismide tekkimise evolutsiooniliste sammude mõistmisel. Hiljutised genoomiuuringud on heitnud valgust evolutsioonilistele suhetele Holozoa evolutsiooniliste liinide vahel, aidates taibata hulkraksuse päritolu.

Mõned loomade kivististe kandidaadid on ümber tõlgendatud Holozoa protistideks.

 Tunnused 
 Koosseis 
Holozoa on klaad, kuhu kuuluvad loomad ja nende lähimad sugulased ja nende ühine eellane, kuid ei kuulu seened. See on defineeritud fülogeneetilise nomenklatuuri põhimõtete järgi kui klaad, mis hõlmab kõik, kes on Homo sapiensi sugulased, kuid ei hõlma seent Neurospora crassa. Peale loomade kuuluvad sinna erineva morfoloogiaga protistide liinid, nagu kaelusviburlased, ihtüospoorid ja eraldi perekonnad Corallochytrium, Syssomonas, ja Tunicaraptor.

 Kaelusviburlased umbes 250 liigiga on loomade lähimad sugulased. Need on vabalt elavad või kolooniaid moodustavad viburloomad, kes toituvad bakteritest, kasutades iseloomulikku mikrovillidest "kaelust". Kaelusviburlaste kaelus on väga sarnane käsnade kaelusviburrakkudega, mistõttu on 19. sajandist saadik oletatud nende sugulust käsnadega. Salapärane Proterospongia on näide koloonialise eluviisiga kaelusviburlasest, keda on peetud käsnade päritoluga seotud olevaks. Teiste Holozoa protistide sugulust hakati nägema alles 1990. aastatel.

 Ihtüospoorid (Ichthyosporea, ka Mesomycetozoea) hõlmavad umbes nelikümmend liiki, peamiselt parasiidid ja kommensalistid. Nende partnerid on mitmesugused loomad inimestest ja kaladest kuni mereselgrootuteni.

Viited

Kategooria:Eukarüoodid