Tallinna Ülikooli keskkonnakorralduse õppekava

Keskkonnakorralduse õppekava valmistab ette spetsialiste, kes suudavad tõhusalt tegeleda keskkonnaprobleemidega, samal ajal arvestades ka sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte. See õppekava pakub mitmekülgset arusaama keskkonnaalastest küsimustest, ühendades teadmised keskkonnateaduse, majanduse ja sotsiaalteadustega. Alates keskkonnateadlikkuse süvendamisest kuni praktiliste oskuste arendamiseni on keskkonnakorralduse õppekava kujundatud vastama nii kohalike kui ka globaalsete väljakutsetega. Sellesse õppevaldkonda panustamine mitte ainult ei rahulda tööturu nõudlust, vaid edendab ka jätkusuutlikku arengut ning eetilist ja sotsiaalset vastutust.

Keskkonnaküsimused on sageli nii kohalikud kui ka globaalsed, see võimaldab keskkonnakorralduse õppekava õpilastel mõista nende probleemide mitmekihilist olemust. Õppekava toetab teadusuuringuid ja innovatsiooni, aidates kaasa uutele ideedele ja lahendustele. See hõlmab teadusuuringuid, tehnoloogilisi ja sotsiaalseid uuendusi keskkonnaalastes küsimustes.

Keskkonnakorralduse lõpetajad on nõutud mitmetes valdkondades, sealhulgas valitsusasutustes, kohalikes omavalitsustes, ettevõtetes ja valitsusvälistes organisatsioonides. Õppekava pakub praktilisi oskusi ja teadmisi, mis on vajalikud keskkonnavaldkonnas edukaks tegutsemiseks.

 Keskkonnakorralduse õppekava algus Tallinna Ülikoolis 
Eestisse hakkasid keskkonnamõju hindamine, keskkonnaaudit ja keskkonnajuhtimissüsteem, tänapäeval keskkonnakorralduse all mõistetavad, tekkima 1990. aastatel keskkonnaministeeriumi initsiatiivil rahvusvaheliste abide kaudu, mille huvilisteks olid erafirmad, kes soovisid saada keskkonna teemalisi koolitusi. Tõnis Põder, 2023 suulised andmed
pisi|346x346px|Loodusteadused ja sotsiaalteadused ning nendega seotud ained
Tõnis Põder on keskkonnakorralduse õppekava looja, dotsent, juhataja ja professor. Tema mälestuste järgi, esimene idee keskkonnakorralduse õppekava loomisest tekkis 1996. või 1997. aastal Laulasmaal läbi viidud koolitusel, kus keskkonnaökonoomika arutelu käigus tehti ettepanek, et võiks hakata ka ülikoolis nooremaid inimesi õpetama. Hiljem tehti Tõnis Põdrale ettepanek luua Tallinna Ülikoolis keskkonnakorralduse õppekava. Õppekava koostamisel valis Tõnis Põder esmalt õppeained, mida ta soovis keskkonnakorralduse alaga teada, kuid olid tema haridusest puudu ning soovis, et neid aineid jagaksid inimesed, kellega ta keskkonnaalal suhtleb. Teiseks, välditi sõna “keskkonnakaitse” ja “kaitse” üldiselt, kuna kaitse tähendab kahte eri poolt, mis on omavahel konfliktis, kuid vaja oli hoopis koostööd. Edasised valitud ained pidid kinnitama, et keskkonnakorraldajad suudaksid näha tekkinud probleemides mõlemat poolt, st majanduse ja keskkonna poolt. Õppekava võeti Tallinna Ülikoolis kasutusele 1999. aastal. 

 Keskkonnakorralduse õppekava olukord ja tulevik 
Keskkonnakorralduse õppekava sulgemise otsus võeti vastu Tallinna Ülikoolis 2022. aastal, mistõttu alates 2022. aasta sügisest vastuvõttu õppekavasse ei toimunud. Õppekava ei suletud kohe, vaid aja jooksul. See tähendab, et kõik üliõpilased, kes veel keskkonnakorralduse õppekavas õpib, viiakse lõpetamiseni. Sulgemise põhjuseks oli Tallinna Ülikooli pidev alarahastus, mistõttu polnud TLÜ-s võimalik õppekorraldust samas mahus jätkata. Eelkõige otsustati avamata jätta õppekavad, mis ei olnud TLÜ vastutusvaldkonnas, milleks üheks õppekavaks oli keskkonnakorraldus. 

Keskkonnakorralduse looja Tõnis Põdra arvamusel on õppekava taasavamine tulevikus vägagi ebatõenäoline. Tema sõnul on lihtsam täiendada olemasolevaid õppekavasid, kui luua uuesti nullist uus õppekava. Sarnast keskkonnakorralduse õppekava saab edaspidi õppida Eesti Maaülikoolis või Tallinna Tehnikaülikoolis. 

 Õppejõud 
Tõnis Põder lõi 1998. aastal keskkonnakorralduse õppekava bakalaureuse tasemel, see võeti kasutusele 1999. aastal. Ta oli aastatel 1999–2005. aasta TLÜ loodusteaduste osakonna dotsent, 2005–2015 keskkonnakorralduse õppetooli juhataja, professor. 

Anne Timm on keskkonnakorralduse õppenõustaja ja -spetsialist.

Reimo Rivis oli 2016–2020 keskkonnakorralduse õppekava kuraator.

Piret Vacht oli 2019–2022 keskkonnakorralduse lektor, 2020. aastast keskkonnakorralduse õppekava juht ning alates 2022 keskkonnakorralduse dotsent.

Helen Sooväli-Sepping oli 2016–2021 keskkonnakorralduse professor.

 Silmapaistvaid vilistlasi 
 Ingeborg Mägi – World Wide Fund for Nature (WWF) Kesk-Aafrika programmijuht. Ta on spetsialiseerunud Aafrika piirkonnale ning spetsiifiliselt Aafrika südames laiuvate Kongo vihmametsade kaitsele. 
 Maarika Truu – Startup Estonia tegevjuht, kes valiti Euroopa viiekümne mõjukaima idufirmade ja riskikapitali valdkonnas tegutseva naise hulka. 
 Britmarii Kroon-Kesa – Coffee People turunduskoordinaator ja kohvikoolitaja. Magistritöö keskendus Eestisse imporditud kohvi keskkonnamõju leidmisele ühe ettevõtte näitel ehk LCA (olelusringi) arvutamisel ning tarbijate teadlikkuse analüüsile. 
 Roomet Leiger – Eesti Mereakadeemia direktor
 Kadi Karmen Kaldma – on saanud õpetajakutse ning õpetab bioloogiat. Lõputöö kandis pealkirja “Tallinna kogukonnaaedade mulla mikrobioloogilise koostise määramine”. 

 Vilistlaste statistika 
+Vilistlaste koguarvSisseastumisaastaBakalaureusMagister2002152003202004152005152006132007820082020092920101620111120123082013168201420157620161552017520182019420201115202193202266

 Viited