Järvetõlvik

{{Taksonitabel
 | nimi           = Järvetõlvik
 | värvus         = loomad
 | seisund          = 
 | seisundi_süsteem = 
 | seisundi_ref     = 
 | pilt           = Cordylophora caspia (YPM IZ 081218) 003.jpeg
 | pildi_seletus  = Cordylophora caspia
 | riik           = Loomad Animalia
 | hõimkond       = Ainuõõssed Cnidaria
 | klass          = Hüdraloomad Hydrozoa
 | selts          = Anthoathecata 
 | sugukond       = Cordylophoridae
 | perekond       = Cordylophora
 | liik           = Järvetõlvik
 | binaarne       = Cordylophora caspia
 | binaarse_autor = Pallas, 1771
 | sünonüümid     =
 Bimeria baltica Stechow, 1927
 <small>Cordylophora albicola Kirchenpauer in Busk, 1861</small>
 Cordylophora americana Leidy, 1870
 Cordylophora lacustris Allman, 1844
 Cordylophora otagoensis Fyfe, 1929
 Cordylophora whiteleggi von Lendenfeld, 1886
 Tubularia cornea Aghardh, 1816
 | levikukaart          = 
 | levikukaardi_seletus = 
}}
Järvetõlvik (Cordylophora caspia''), ka kaspia järvetõlvikTartu Ülikooli Eesti Mereinstituut. Merepõhja elupaikade definitsioonide tõlgendamise juhend. Tallinn, 2014 on riimveeline koloniaalne mitmeaastane hüdrapolüüp, Eesti vetes võõrliik, kes ilmus siia 19. sajandi algul.

 Kirjeldus 
Järvetõlviku keha on murujas, puukujuline ja kuni 5 cm pikkune, täiskasvanud koloonia kõrgus võib küündida 10 sentimeetrini. Loom on kinnitunud substraadile ja võib moodustada hästi märgatavaid põhjakooslusi.

Loom hargneb külgedelt vahelduva paigutusega ja on beeži kuni helepruuni värvi. Iga haru alusel on rõngas ja sellelt kõrgub terminaalne polüüp. Polüübid on valget kuni kahvaturoosat värvi ja neil on 12–16 pikka, värvitut, pikenevat kombitsat, mis paiknevad polüübi pinnal ebakorrapäraselt. Suu paikneb tüvikoonilise pikendi otsas. Igal oksal on lühikestel vartel üks kuni kolm pirnikujulist reproduktiivorganit (gonopoori), millest väljuvad pelaagilised plaanula-vastsed.

 Ökoloogia 
Loom kinnitub kividele, makrofüütidele või limuste ja tõruvähkide kodadele, eelistades lainetuse eest varjatud kohti, kuid teda võib leiduda ka mõõdukalt avatud merepiirkondades. Järvetõlvik elab kuni 20 m sügavuses vees, eelistatult mesotroofses nõrgalt soolases veekeskkonnas, sageli rannalähedastes vetes ja jõesuudmetes, magevees ta kasv pigem ei edene. Talub ka eutroofset veekeskkonda. On keskmise reostustundlikkusega.

Järvetõlvik on röövloom ja toitub hõljumist, haarates kombitsatega ja halvates kõrverakkudega lähedusse sattuvaid väikesi veeloomi (vähikesi, rõngusse, limuseid, kalamaime) ja süües need tervelt ära.

 Levik 
Looma päritolupiirkond on Musta ja Kaspia mere regioon. Tõenäoliselt on liik levinud kinnitununa laevakeredele ja triivivale taim- või tehislikule materjalile, ja jõudnud Euroopasse jõgede ja kanalite kaudu. Liigi esmaleid Euroopas oli 1814. aastal Rootsi rannikul. Elbe jões avastati järvetõlvik 1858. aastal, Hollandis Amsterdamis 1874. aastal, Prantsusmaal pärast 1901. aastat, Belgias avastati loom 1905. aastal Nieuwpoortis. 1946. aastaks oli see levinud juba ülemaailmselt, leide oli Ühendkuningriigis, Egiptuses, Ameerika Ühendriikides, Brasiilias, Uus-Meremaal ja Hiinas.Cordylophora caspia - Ponto-Caspian freshwater hydroid. - Non-indigenous species in the Belgian part of the North Sea and the Scheldt estuary. - Vlaams Instituut voor de Zee

 Viited 

 Välislingid 
 Ponto-Caspian freshwater hydroid (Cordylophora caspia). - The Marine Life Information Network
 Cordylophora caspia - Ponto-Caspian freshwater hydroid. - Non-indigenous species in the Belgian part of the North Sea and the Scheldt estuary. - Vlaams Instituut voor de Zee

Kategooria:Ainuõõssed
Kategooria:Eesti võõrliigid