Kartulivorst

Kartulivorstid on Raplamaa traditsiooniline jõulutoit, mis on pärit Märjamaa kandist Valgu ja Nurtu külast (ajalooliselt Vana-Läänemaa alad). Tänapäeval valmistatakse kartulivorsti aasta läbi, mitte vaid jõulude ajal. Valgu, Vana-Nurtu, Nurtu-Nõlva, Veski, Vanamõisa ja Võeva külale omane traditsioon on tänapäevaks levinud nii teistesse lähiümbruse küladesse (Velisemõisa, Nääri, Nurme, Inda, Velise) kui ka mujale Eestis. Valgu ja Nurtu kandis aga tehakse vorste veel algupärasel moel.

Kartulivorsti on alust nimetada Eesti rahvustoiduks, kuid teadaolevalt valmistatakse seda ka Rootsis ja teistes maades

 Ajalugu 
Vanemad külainimesed räägivad, et kartulivorste on Valgus ja Nurtus tehtud 20. sajandi algusest alates. Kartulivorste tehti erilisteks puhkudeks: jõuludeks ja aastavahetuseks. 21. sajandil on kartulivorstide tegemine levinud üle Eesti ja jõudnud ka suurtootmisse.

Kartulivorsti hakati rasketel aegadel valmistama ka selleks, et pühadeks midagi tangu- ja verivorstile lisaks lauale panna. Soolalihale hakati hulka panema kartuleid, sest kartul ja soolaliha olid söögiks olemas.

 Koostis 
Lisaks kartulitele sisaldab kartulivorst liha, küüslauku ja/või sibulat ning maitseaineid. Kõige sagedasemad maitseained on pune, köömned, pipar ja majoraan. Kartulivorstis kasutatav liha on üldiselt rasvane, näiteks soolapekk, peekon või põsk. Vahel kasutatakse ka suitsuliha. Koostisosad kas tükeldatakse väikesteks või aetakse läbi hakklihamasina. 

 Valmistamine 
pisi|Traditsioonilise kartulivorsti valmistamine Raplamaal
Vorstide valmistamise protsess on töömahukas: traditsioonilise retsepti järgi tehes kulub selleks ligi 6–8 tundi, olenevalt valmistajate arvust. Kartulivorsti tegemine on ajas vähe muutunud. Mõningal määral on muutunud vorstide maitsestamine. Kartulite raiumiseks on kasutatud kapsarauda. Kui seda ei ole, tükeldatakse kartulid noaga või köögikombainis.

Vorsti koostisosad lükatakse soolde, üldiselt seasoolikasse. Soolikast keeratakse vorstid, mis võivad olla sardellipikkused või ulatuda poole meetrini. Vorstid keedetakse 20–30 minuti jooksul pehmeks ning praetakse pannil või küpsetatakse ahjus enne söömist. Kartulivorsti tehakse tavaliselt suures koguses ning selle valmistamine on sotsiaalne tegevus, kuhu võib kaasatud olla terve pere.

Traditsiooniliselt süüakse kartulivorste koos hapukapsaga või olenevalt aastaajast ka toorsalatiga.
 Vaata ka 

 Eesti köök
 kartul

 Viited 

 Välislingid 
 Märjamaa valla kuulsad kartulivorstid
 Luhtre Talu kartulivorstid
 Kartulivorstid Vigala moodi
 Nami-Nami kartulivorstide retsept
 Tuuli Mathiseni kartulivorstid

Kategooria:Eesti köök
Kategooria:Lihatoidud
Kategooria:Jõulutoidud
Kategooria:Etnograafia