Eriküsilause

Eriküsilause (ka avatud küsimus) on küsilause põhitüüp, millega küsitakse teavet mingi lauseosa kohta. Võrreldes üldküsilausete ja alternatiivküsilausetega ei ole eriküsilause vastused ette antud.Metslang, Helle 2017. Küsilause. – Eesti keele süntaks. (Eesti keele varamu 3.) Toim Mati Erelt, Helle Metslang. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 518. Küsimuse moodustamiseks kasutatakse erinevaid küsisõnu või -fraase, näiteks kes, mis, kus, kuidas, millal, milline, missugune, kui palju, mis kell.Metslang, Helle 2017. Küsilause. – Eesti keele süntaks. (Eesti keele varamu 3.) Toim Mati Erelt, Helle Metslang. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 524–525. Erinevates keeltes on eriküsilause moodustamiseks kaks peamist võimalikku strateegiat: 1) küsisõna paikneb lause alguses, 2) küsisõna paikneb küsimustatava lauseliikme kohal.Kroeger, P. R. 2005. Analyzing grammar: An introduction. Cambridge University Press, 205. Enamikus Euroopa keeltes, sh eesti keeles, kasutatakse esimest varianti.Metslang, Helle 2017. Küsilause. – Eesti keele süntaks. (Eesti keele varamu 3.) Toim Mati Erelt, Helle Metslang. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 524.

Näiteks:

 Millist ilma homseks lubatakse? – Vihmast.
 Kus mu sokid on? – Pesumasinas.
 Kui kõrge on Suur Munamägi? – 318 meetrit.

Eriküsimuse saab esitada kõikide lauseliikmete kohta peale öeldise, millel enamikus maailma keeltes eraldi küsisõna puudub. Selle asemel kasutatakse erinevaid küsifraase, näiteks mida tegema, mis juhtus, mis saab.Metslang, Helle 2017. Küsilause. – Eesti keele süntaks. (Eesti keele varamu 3.) Toim Mati Erelt, Helle Metslang. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 526.Metslang, Helle 1981. Küsilause eesti keeles. Tallinn: Valgus, 65.

 Mis su jalaga juhtus? – Lõin ära.

Erinevatele lauseliikmetele sobivad erinevad küsisõnad:

 Alus – kes, mis. Harvematel juhtudel ka mida.
 Kes täna poes käis? – Ema.
 Mida poes oli? – Sinki.
 Sihitis – keda, mida, mis. Mõnel juhul ka kelle, mille.
 Mida ema poest tõi? – Leiba.
 Mille sina poest ostsid? – Leiva.
 Määrus – kes, mis erinevad käändevormid, kuhu, kus, kust, millal, kuidas, miks, mispärast, milleks, mistarvis. Lisaks erinevad küsiühendid, nt kelle juurest, mis ajast, mitu korda, mismoodi.
 Millal te ära sõidate? – Homme.
 Öeldistäide – mis, kes, missugune, milline, kuidas.
 Mis su kassi nimi on? – Miisu. Metslang, Helle 1981. Küsilause eesti keeles. Tallinn: Valgus, 70–90.

Suhtluseesmärgi poolest võib eriküsilause olla otsene infosoov, aga ka retooriline küsimus või enesele suunatud küsimus. Viimaseid kaht esineb eelkõige suulises argisuhtluses.Rumm, Andra 2016. Avatud küsimused suulises argivestluses. – Keel ja Kirjandus 11, 846.

Eriküsilause vastus võib olla küsisõnale vastav üksik sõna, fraas, lause või pikem (informatsiooni lisav) tekstiosa.Metslang, Helle 1981. Küsilause eesti keeles. Tallinn: Valgus, 68. Näiteks:

 Kui kaua tavaliselt Raplast Tallinna kesklinna sõidab?
 – Tund aega.
 – Autoga sõidab sinna tipptunnil umbes tund aega.
 – Heades oludes saab 50 minutiga hakkama, aga tipptunnil arvesta igaks juhuks tunni ajaga. Täna jälle uudistes rääkis, kuidas vahepeal suur avarii oli ja liiklus seisis.

 Viited 

Kategooria:Süntaks