Taimede tajumehhanismid

Taimede tajumehhanismid on tajumehhanismid, mille abil taimed tajuvad ümbritsevat keskkonda ja reageerivad sellele. 

Taim reageerib teadaolevalt järgmistele teguritele: valgus, puudutus, gravitatsioon, keemilised ühendid, temperatuur ja elemendid ja helilised vibratsioonid. 

 Taimede tajumehhanismid 
pisi|Tropismi tüübid (E. Laul 2022)

 Valgustaju ehk fototropism 
Tropism (kreeka tropos – 'pöörama') ehk suundus on taime kasvuliikumine mingi välise ärritaja toimel.

Taimedel on fotoretseptorid, mis reageerivad eri tüüpi valgusele. Valgusest saab taim infot, kas parasjagu on päev või öö, kas keegi tekitab tema peale varju ja kust valgus tuleb. Valgusele reageerib taimes auksiin. Auksiin on taimehormoon ehk fütohormoon, mis stimuleerib varre kasvu. Auksiin liigub valgusest eemale ja paneb kasvama varre osa, mis jääb pimedamale poolele, tekitades efekti, et taim kasvab valguse suunas.

 Puutetaju ehk thigmotropism 
alt=General physiology; an outline of the science of life (1899) (14596290199).jpg|pisi|Häbelik mimoos (Mimosa pudica). General physiology; an outline of the science of life (1899) (14596290199).jpg
Võimalik, et kõik taimed tunnevad puudutust. Osa taimi reageerib puudutusele aga väga kiiresti ja silmnähtavalt. Üheks selliseks taimeks on häbelik mimoos (Mimosa pudica), millel puudutamine põhjustab väikeste lehekestega kahekordsete liitlehe kiiret kokkutõmbumist. See toimub taime siserõhu ehk turgori vähenemise kaudu. ​​Kui sirutajarakud kaotavad turgori, venivad painutusrakud ja leht tõmbub kokku. 

Puudutuste tajumiseks on taimedel trihhoomid ehk puutekarvakesed.

pisi|Trihoom müürloogal (Arabidopsis thaliana)

 Gravitatsioonitaju ehk gravitropism (ehk geotropism) 
Gravitropismist sõltub see, mis pidi kasvavad taime juured ja vars. Juured hoiavad alati gravitatsiooni suunas ja vars gravitatsiooni suunast eemale. Mehhanism seisneb auksiinide kontsentreerumises ja amüloplastide vajumises allapoole (päri-gravitatsiooni). Tänu gravitropismile kasvavad taimejuured alati mulla suunas ja taime vars ja lehed pigem valguse suunas.

 Keemiataju ehk kemotropism 
Kemotropism on taime kasv, mida stimuleerivad taimevälised keemilised ühendid.

Kemotropism saab olla negatiivne, mis tähendab keemilisest ühendist eemalduvat kasvu, või positiivne, mis tähendab kasvu keemilise ühendi poole. Selleks et kemotropism toimuda saaks, on taimedel retseptorid. Keemilisteks ühenditeks võivad olla näiteks teiste taimede saadetud signaalid. Ühendid võivad olla ka seentelt.

 Heli- ja vibratsioonitaju 
Hiljutistes uuringutes on selgunud, et taimed reageerivad ka helidele. Näiteks reageeris harilik müürlook (Arabidopsis thaliana) katsetes herbivoorse putuka närimise heli peale samamoodi nagu päris putuka peale. Mõõdeti taime keemilisi reaktsioone. Samuti on uuritud ja leitud, et vetika Chlorella pyrenoidosa kasv sõltub sagedusest, millega ta kokku puutub.
pisi|Harilik müürlook (Arabidopsis thaliana)

Viited

Kategooria:Botaanika