Tallinna õhuasjanduse ühing

Tallinna õhuasjanduse ühing oli 8. oktoobril 1930 Tallinnas loodud ühing, mille eesmärk oli äratada rahvas huvi ja motivatsiooni eralennunduse vastu ning kaasata eesti rahvast selle arendamisse.Õhuasjanduse ühing, Pidagem sammu õhuasjanduse arenguga. Tallinn: Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse trükikoda, 1931 

 Ühingu eesmärk 
Oluline põhjus rahva kaasamiseks peitus selles, et riigil ei olnud raha riigikaitseks piisavalt võimeka lennuväe arendamiseks ja hoidmiseks. Eralennunduselt oodati abi lendurite ettevalmistamisel ja lennuväge toetavates ettevõtmistes, näiteks vajalike rajatiste loomisel või õhuvaatluste tegemisel. Ühingu juhtkonna seisukoht oli, et Eesti on oma geopoliitilise asukoha tõttu väga ohustatud ega saa sellepärast lasta teistel riikidel siin vabalt ise tegutseda ega saa tegutseda teiste riikide jälgedes. See tähendab, et ei tahetud lasta kogu lennunduse arengul Eestis juhinduda vaid sellest, kuidas välismaal areng toimub, ega lasta tegutseda Eestis ainult välismaistel lennundusettevõtetel. Ei olnud aktsepteeritav osta kogu tehnika ja varustus välismaalt, sooviti kasutada kodumaist materjali ja tööjõudu. Kogu tegevus oli oluline, et kaitsta rahva toel riiki õhu- ja gaasirünnakute eest.J. Tiitso, „Meie rahvusliku õhasjanuduse poliitika sihtjoontest,“  Eesti Lendur Tallinna Õhuasjanduse Ühin. Album, juuni 1932

Esimene eralennuki omanik Eestis oli rikas parun Ungern-Sternberg. Ta toetas raha ja hangitud materjalidega ühingu tarbeks purilennukite ehitamist ja purilennukite lendurite koolitamist.H. Potter. „Viljandi parun pani aluse Eesti eralennundusele“ Sakala 24.03.2012 (vaadatud 01.05.2024)  Tallinna õhuasjanduse ühing organiseeris samuti eralennukooli kursuseid.Tallinna õhuasjanduse ühing, „Eralennukooli tegevusest“, Eesti Lendur Tallinna Õhuasjanduse Ühin. Album, juuni 1932

 Esialgne koosseis 
Juhatussse kuulusid:

esimees Oskar Köster, esimehe abid: Anton Uesson, kindral Johannes Orasmaa (Roska), Richard Tomberg, Ado Tõllasepp, kindral  Jaan Soots, sekretär Joosep Tiitso ja liikmed Karl Jürgenson, Leo Sepp, kindral Juhan Tõrvand.

Propaganda sektsiooni kuulusid:

esimees kindral J. Roska, propaganda komitee esimees F. Uibopuu  ja liikmed Harald Vellner, P. Kanarik,  K. Valdson, ltn Treufeldt, G. Ströhm, E. Treufeldt, major Aleksander Vernik, samuti noortekomitee esimees Johann Kana ja liikmed H. Tõnisson, Jüri Lossmann, A. Meikop, Juhan Jaik, Johann Tedersoo.

Majanduslikku sektsiooni kuulusid:

esimees K. Jürgenson; 

majandusliku komitee esimees L. Sepp ja liikmed Aleksander Kask, F. Tannebaum, J. Puhk, G. Scheel, Paul Öpik, G. Vestel;

tööstuse komitee esimees Oskar Hinto ja liikmed M. Luther, ins  J. Oja, ins Gõersson, K. Vachmann;

tehnilise komitee esimees J. Teimann Kapt ja liikmed G. Matvei, ltn P. Sepp, A. Elbrecht, J. Täks, kapt A. Under, O. Puusepp, Otto Org, Jüri Ots;

transport komitee esimees A. Elbrecht ja liikmed A. Meerits, Richard Uritam, Gösta Gahlnbäck, Robert Artur Holst, kol-ltn.Johannes Vellerind;

juriidilise komitee esimees J. Tiitso ja liikmed K. Selter, J. Käiv, E. Maddison, A. Elbrecht.

Spordi- ja väljaõppe sektsiooni kuulusid:

esimees H. Tomberg;

lennuasjanduse teoreetilise väljaõppe komitee esimees major A. Vernik, lennu väljaõppe komitee esimees kapten Valfried Gutmann ning lennuspordi  komitee esimees R. Holst.

Õhukaitse sektsiooni kuulusid:

esimees kindral J. Tõrvand;

õhukaitseks ettevalmistamise komitee esimees major Oskar Kurvits ja liikmed kol. Friedrich-Karl Pinka, R. Moormann, V. Rotenbork, J. Toffelmann;

gaasikaitse komitee esimees dr Boris Voogas, abiesimees kol. Dietrich Buxhoeveden, sekretär Jlmar Köstner ja liikmed ltn S. Urbanovitsch, V. Sihle, H. Maide,  F. Kogel, Alfred Julius Mõttus, J. Tiitso.

 Viited 

Kategooria:Eesti organisatsioonid
Kategooria:Eesti lennundus