Sahra Wagenknechti Liit

Sahra Wagenknechti Liit - Mõistus ja Õiglus (saksa keeles Bündnis Sahra Wagenknecht – Vernunft und Gerechtigkeit; BSW) on 8. jaanuaril 2024 asutatud vasakpopulistlik Saksamaa partei.

 Ajalugu 
Sahra Wagenknecht oli pikaaegne Vasakpartei ja selle eelkäija Demokraatliku Sotsialismi Partei prominentne liige, tema poliitvaateid peeti vasakpopulistlikeks. Kuigi ta oli 2015–2019 üheks partei kaasesimeheks, siis tema poliitvaated olid mõnedel teemadel (Saksamaa pagulaspoliitika, COVID-19 vaktsineerimine, 2022 Venemaa sissetung Ukrainasse) konfliktis partei joonega, mistõttu 2021. aastal levis spekulatsioon, et ta võib parteist lahkuda ja moodustada uue partei.

8. oktoobril 2023 toimunud Baieri ja Hesse maapäevade valimistel jäi Vasakpartei mõlemal liidumaal alla valimiskünnise, samas kui parempopulistlik AfD võitis suurelt. Nende tulemuse põhjal näis Wagenknechtile, et vasakpopulistlik partei suudaks AfD-ga konkureerida, samal ajal Saksamaa Liitvabariigi põhiseadust austades.

BSW kanti esmakordselt ühinguregistrisse Mannheimi ringkonnakohtus 26. septembril 2023. Oktoobris esitas üle 50 Vasakpartei liikme avalduse Wagenknechti parteist väljaheitmiseks, et ta ei saaks rajada uut parteid Vasakpartei ressurssidega. 8. jaanuaril 2024 alustas BSW ametlikult tegevust. Lisaks Wagenknechtile lahkus parteist veel 9 Liidupäeva liiget, ka üks Berliini Saadikutekoja ja üks Hamburgi Parlamendi liige tulid üle BSW-sse. Wagenknechti ja toetajate eraldumise tagajärjel kaotas Vasakpartei oma fraktsiooni Liidupäevas, kuna parteile jäi nüüd ainult 29 liiget, alla nõutud 5% (37). Esimene parteikonverents toimus 27. jaanuaril.
vasakul|pisi|Sahra Wagenknecht 
BSW on samaaegselt majanduslikult vasakpoolne, toetades riigi suuremat sekkumist majandusse, suuremaid sotsiaaltoetusi ja rikkamate kõrgemat maksustamist, aga ka kultuuriliselt konservatiivne, vastustades immigratsiooni, globaliseerumist ja rohepoliitikat, lisaks ka sõjalise abi andmist Ukrainale. Wagenknecht on aga lükanud tagasi väited, et ta toetab Ida-Saksamaa laadset majandusmudelit ja väidab, et toetab ordoliberalismi õiglase turumajanduse mudeliga. Partei 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimiste esinumber, endine Düsseldorfi linnapea Thomas Geisel, on olnud endise SPD liidukantsler Gerhard Schröderi neoliberaalsete Hartz IV reformide poolt, millele Vasakpartei on algusest peale vastu olnud.

Partei osales esimest korda valimistel 26. mail 2024 Tüüringi liidumaa kohalikel valimistel, kus osales nelja Kreisipäeva valimisel: Wartburgkreis (10.4%), Gotha (12.4%), Sonnebergi (7.6%) ja Greizi kreisides (11.1%); suurematest linnadest Gothas (8.5%), Sonnebergis (5.7%), Bad Salzungenis (8.8%) ja Bleicherodes (16%).

Kaks nädalat hiljem 9. juunil osales partei Euroopa Parlamendi valimistel, kus osutus taaskord populaarseks endisel Ida-Saksamaal: Mecklenburg-Vorpommernis sai partei 16.4% häältest, Saksi-Anhaltis ja Tüüringis 15%, Brandenburgis 13.8% ja Saksimaal 12.6%. Lisaks sai partei Berliinis 8.7%, Saarimaal 7.9% ja Bremenis 5.6%; teistel liidumaadel jäi 4-5% vahele. Samal päeval osales partei ka Saksimaa ja Mecklenburg-Vorpommerni kohalikel valimistel. Saksimaal oli partei Kreisipäevade valimistel tugevaim Vogtlandi kreisis (13.2%) ja Saksi Šveitsi–Ida-Maagimäestiku kreisis (11.4%); lisaks Chemnitzi kreisivabas linnas (15%), teistest suurematest linnadest ka Werdaus (14.2%), Plauenis (13.3%), Zwickaus (13%) ja Riesas (12.5%). Mecklenburg-Vorpommernis osales partei kolme Kreisipäeva valimistel: Mecklenburgische Seenplatte (14.1%), Vorpommern-Greifswald (10.2%) ja Ludwigslust-Parchim (9.1%); suurematest linnadest Neubrandenburg (16%), Rostock (9.4%) ja Greifswald (6.8%).

Septembris kandideeris partei kolme Ida-Saksamaa liidumaa Maapäevade valimistel - Saksis (11.81%), Tüüringis (15.77%) ja Brandenburgis (13.48%). Partei kaasati valitsusse Tüüringis (CDU-BSW-SPD) ja Brandenburgis (SPD-BSW), Saksimaal jäi valitsusest kõrvale. Kolmel liidumaal peetud arvamusküsitluste põhjal oli partei tugevam pensionäride (60+) ja keskharidusega valijate seas.

T-Online küsitluse järgi on BSWle kõige vastuvõtlikumad (küsimus "Könnten Sie sich grundsätzlich vorstellen, eine von Sahra Wagenknecht gegründete neue Partei zu wählen?" - Kas te näeksite ennast hääletamas Sahra Wagenknechti loodud uue partei poolt?) Vasakpartei (44% jah, 46% ei, 10% ei tea), AfD (30% jah, 56% ei, 14% ei tea) ja FDP (26% jah, 67% ei, 7% ei tea) valijad, seevastu CDU/CSU (16% jah, 73% ei, 11% ei tea), SPD (13% jah, 78% ei, 9% ei tea) ja rohelised (8% jah, 88% ei, 4% ei tea) valijad kõige vähem. Kuigi FDP on BSW täielik vastand, toetades majanduslikku liberalismi, on partei valijaskond kriitiline Saksamaa migratsioonipoliitika suhtes.

Arvati, et BSW võib endale meelitada AfD valijaid. Ajaleht Die Zeit väitis, et kuigi Wagenknecht on immigratsioonikriitiline, ei ole ta veel teinud rassistlike ja paremäärmuslike märkusi. Deutschlandfunk väitis, et BSW võib saada palju protestihääli, kuna AfD ja Vasakpartei juhid pole kuigi karismaatilised.

2025. aastal kandideeris BSW Liidupäeva valimistel, kus jäi napilt 13 435 häälega alla 5% valimiskünnise, saades kokku 4.97% hääli. Endistel Ida-Saksamaa liidumaadel kokku sai partei aga 10% hääli (Saksi-Anhalt 11.24%, Brandenburg 10.7%, Mecklenburg-Vorpommern 10.55%, Tüüringi 9.4% ja Saksimaa 9.04%). Väljaspool Ida-Saksamaad ületas partei 5% Berliinis (6.64%) ja Saarimaal (6.17%).

 Viited 

Kategooria:Saksamaa parteid