Mount Rushmore

Mount Rushmore, ametlikult Mount Rushmore'i riiklik memoriaal (inglise keeles Mount Rushmore National Memorial), lakota keeles Tȟuŋkášila Šákpe 'kuus vanaisa', skulptuuri pealkiri "Demokraatia pühamu" (inglise keeles "Shrine of Democracy")) on kolossaalne skulptuur ja memoriaal Ameerika Ühendriikides Lõuna-Dakota osariigis Keystone'i lähedal. See on rajatud Black Hillsi mäestiku Rushmore'i mäkke. 

Skulptuuri autor on skulptor Gutzon Borglum, kes juhtis selle rajamist koos oma poja Lincoln Borglumiga aastail 1927–1941. Mount Rushmore koosneb nelja Ameerika Ühendriikide presidendi 18-meetrisest peast. George Washington, Thomas Jefferson, Theodore Roosevelt ja Abraham Lincoln tähendavad seal Ameerika Ühendriikide sündi, kasvu, arengut ja säilimist.Mount Rushmore National Memorial. December 6, 2005.60 SD Web Traveler, Inc. Retrieved April 7, 2006. Skulptuuri ümbritseb üle 5 ruutkilomeetri suurune mälestuspark, mida külastab igal aastal üle 2 miljoni inimese. Mäe tipp on 1745 meetrit üle merepinna.Mount Rushmore, South Dakota (November 1, 2004). Peakbagger.com. Retrieved March 13, 2006.

Borglum valis Rushmore'i mäe, sest selle külg on suunatud kagusse, mistõttu saab ka kõige rohkem päikesepaistet. Idee autor oli Lõuna-Dakota osariigi ajaloolane Doane Robinson. Robinson tahtis algul, et skulptuuril oleks kujutatud Lääne-aegseid kangelasi, nagu Meriwether Lewist, William Clarki, nende avastusretke giidi Sacagaweat oglala lakotade pealikke Punast Pilve ja Pöörast Hobust ning Buffalo Billi.Pekka Hamalainen, "Lakota America, a New History of Indigenous Power," (New Haven: Yale University Press, 2019), p. 382. Borglum arvas seevastu, et skulptuur võiks köita laiemaid masse, ning valis neli presidenti.

Projekti rahastas föderaalvalitsuse kaudu Senatis Lõuna-Dakotat esindanud Peter Norbeck. Rajamistööd algasid aastal 1927 ning presidentide näod valmisid aastatel 1934–1939. Gutzon Borglum suri märtsis 1941 ning projekti uueks juhiks sai tema poeg Lincoln Borglum. Algselt pidid kõik presidendid olema välja uuristatud pealaest vöökohani, kuid rahapuuduse tõttu tuli projekt 31. oktoobril 1941 pooleli jätta ning vaid Washingtoni kujul on peale pea veel detaile.

Mount Rushmore rajati siuudelt 1870. aastatel illegaalselt ära võetud aladele. Siuud nõuavad endiselt oma maid tagasi, aastal 1980 otsustas Ameerika Ühendriikide Ülemkohus, et Black Hillsi mäestiku äravõtmise eest tuleb maksta 102 miljoni dollari suurune kompensatsioon. Siuud keeldusid rahast ning jätkasid maade tagasinõudmist. Rahasumma on koos intressidega kasvanud juba üle miljardi dollari suuruseks. Konflikt jätkub, mõned siuude toetajad on "Demokraatia pühamut" nimetanud silmakirjalikkuse pühamuks.

Vaata ka
 Kõrgeimate kujude loend
 Ameerika Ühendriikide riiklike memoriaalide loend
 Pöörase Hobuse memoriaal
 Atatürgi Mask
 Ameerika Ühendriikide presidentide memoriaalid

Viited

Kirjandus


 Coutant, Arnaud (2014). Les Visages de l'Amérique, les constructeurs d'une démocratie fédérale. Mare et Martin (). French study about the Four Presidents, Life, presidency, influence about American political evolution. (Archived link)


 Larner, Jesse (2002). Mount Rushmore: An Icon Reconsidered. New York: Nation Books.
 Taliaferro, John (2002). Great White Fathers: The Story of the Obsessive Quest to Create Mount Rushmore. New York: PublicAffairs. .
 The National Parks: Index 2001–2003. Washington, D.C.: United States Department of the Interior.

Kategooria:Ameerika Ühendriikide mäed
Kategooria:Mälestusmärgid