Kaliima

pisi|2022. aasta märtsis esines kaliima ka Hispaania mandriosas (pildil Almería linn Andaluusias).
Sõna calima pärineb hispaania keelest ja tähendab udu või vinet. See on tuletatud sõnast calina, mis omakorda tuleneb ladinakeelsest terminist caligo või caliginis, mis tähendab udu või pimedust.

 Meteoroloogilised põhjused 
Kaliima tekib siis, kui tugevad tuuled, näiteks kirdepassaadid, tõstavad Sahara kõrbest peent liiva ja tolmu atmosfääri. Need osakesed suurusega 50-1100 nm võivad tõusta kuni 6000 meetri kõrgusele ja kanduvad seejärel tuultega lääne suunas. Osakeste suurus mõjutab nende atmosfääris püsimise kestust ja leviku ulatust; väiksemad osakesed võivad õhus püsida kauem ja liikuda kaugemale kui suuremad. Kuigi Kanaari saartel esineb kaliima üsna sageli saarte läheduse tõttu Aafrika mandrile, mõjutab kaliima ka teisi piirkondi. Näiteks esineb põhjapoolkera kevadkuudel kaliima riikides nagu Malta, Itaalia (eriti Sitsiilia) ja Kreeka (eriti Kreeta), kui tugevad lõunatuuled kannavad Sahara tolmu üle Vahemere.

Uuringute kohaselt tõuseb Sahara kõrbest igal aastal atmosfääri tolmuosakeste kogumass 790-640 miljonit tonni. Kaliima esinemissagedus sõltub meteoroloogilistest tingimustest ja geograafilisest asukohast. Kanaari saartel võib kaliimat esineda aastaringselt, kuid tõenäosus kasvab suvekuudel; kaliima kestus on varieeruv, mõnest tunnist kuni nädalani. Kaliima esinemist mõjutavad tegurid nagu tuulemustrite muutused ja atmosfääri stabiilsus, mistõttu on selle esinemine mõnevõrra ettearvamatu. Atmosfääri monitoorimise põhjal on kaliima esinemist võimalik prognoosida kuni kolm ööpäeva enne episoodi. Enamasti raporteeritakse õhukvaliteedi kohta parameetrit PM10 (ingl k airborne particulate matter matter below 10 microns in diameter ehk 10 mikromeetrist väiksema läbimõõduga sissehingatavate osakeste hulk), mille mõõtühik on mikrogramm osakesi kuupmeetri õhu kohta.

 Sotsiaalsed ja majanduslikud mõjud 
pisi|Sahara tolm jõudmas Kanaari saartele 22. veebruaril 2020.
Kaliimaga kaasneb õhutemperatuuri tõus, mis tõstab turismipiirkondades sageli turistide soovi veeta väljas rohkem aega. Kokkupuude saastatud õhuga on aga seotud mitmete terviseprobleemidega, eriti hingamisteede haigustega. Kanaari saartel aastail 2001-2005 läbi viidud uuring näitas, et kaliima päevadel suurenes haiglaravi vajavate hingamisteede haiguste, sealhulgas kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse ja astma juhtude arv. Lisaks võib Sahara tolmu sissehingamine käivitada ülemiste hingamisteede põletikulisi reaktsioone, mis pikema aja jooksul võivad viia südame-veresoonkonna ja hingamisteede haigusteni.

Piiratud nähtavuse tõttu mõjutab kaliima ka transpordivõimalusi. Näiteks 2020. aastal Kanaari saartel toimunud ulatuslik kaliima episood viis 745 lennu tühistamiseni ja elanike evakueerimiseni, kuna tugevad tuuled soodustasid metsatulekahjude levikut. Kaliimast tingitud tolmu ladestumine pindadele mõjutab ka põllumajandust ja päikeseenergia tootmist.

Kuna 1960.-tel aastatel viis Prantsusmaa Põhja-Aafrikas läbi tuumarelvade katsetused, siis on uuritud ka radioaktiivsete jääkide levikut kaliima toimel. 2020. ja 2022. aastal aset leidnud tõsisemate kaliima episoodide järel teostati tolmuproovide isotoopanalüüsid; 2020. aastal koguti tolmuproovid Kanaari saartelt ning 2022. aastal toimus ulastuslikum uuring, kus vabatahtlike abiga koguti tolmuproovid kuues Euroopa riigis (Austria, Belgia, Hispaania, Luksemburg, Prantsusmaa ja Saksamaa). Proovides avastati tõepoolest radionukliidide 7Be, 40K, 137Cs, 210Pb, 239Pu, 240Pu mõõdetavaid koguseid, mis olid küll seotud 20. sajandil läbi viidud tuumakatsetustega, kuid detailsem isotoopkoostis viitas pigem Nõukogude Liidu ja USA läbi viidud tuumakatsetustele, mille jälgi võib leida üle maakera. Hoolimata ülalmainitud isotoopide esinemisest, peeti kaliima saastest tingitud kiirgustasemeid piisavalt ohutuks ühiskonnale.

 Meetmed hingamisteede ja limaskestade kaitseks kaliima ajal 
Kaliima esinemise ajal soovitavad tervishoiuametid kasutada järgmisi ettevaatusabinõusid:

 Vähendada välitegevusi, eriti eakatel, lastel ja neil, kellel on olemasolevad hingamisteede haigused;
 Kasutada väljas liikudes maske, eelistatavalt FFP2 tüüpi, et vähendada peenosakeste sissehingamist;
 Hoida aknad ja uksed suletuna, et takistada tolmu sisenemist siseruumidesse;
 Tarbida piisavalt vedelikke ja loputada silmi veega ärrituse korral.

 Viited 

Kategooria:Meteoroloogia
Kategooria:Klimatoloogia
Kategooria:Atmosfäär
Kategooria:Tuuled