Rasvkude

Rasvkude ehk adipooskude on eriomadustega sidekoe liik, mille põhiliseks rakutüübiks on rasvarakud.  Rasvkude mängib olulist rolli organismi energia homöostaasis.

See sisaldab ka rakkude stromaalset vaskulaarset fraktsiooni (SVF), sealhulgas preadipotsüüte, fibroblaste, vaskulaarseid endoteelirakke ja mitmesuguseid immuunrakke, näiteks rasvkoe makrofaage. Selle peamine ülesanne on energia salvestamine lipiidides, kuigi see ka pehmendab ja isoleerib keha.

Rasvkude pärineb preadipotsüütidest ja selle moodustumist näib osaliselt kontrollivat rasvageeni. Rasvkude jaguneb omakorda kaheks koetüübiks: valgeks rasvkoeks, mille põhiülesanne on energia hoiustamine, ja pruuniks rasvkoeks, mis aitab reguleerida kehatemperatuuri. Valget rasvkude esineb inimestel rohkem kui pruuni: viimast leidub kõige rohkem just imikueas.

Varem hormonaalselt inertseks peetud rasvkude on viimastel aastatel tunnistatud peamiseks endokriinseks organiks, kuna see toodab hormoone nagu leptiin, östrogeen, resistiin ja tsütokiinid (eriti TNFα). Rasvumise korral on rasvkude seotud põletikuliste markerite (adipokiinidd) kroonilise vabanemisega, mis on seotud metaboolse sündroomi haiguste, sealhulgas II tüüpi diabeedi, südame-veresoonkonna haiguste ja ateroskleroosi tekkega.

 Viited 

Kategooria:Koed