Harjumaa jalaväerügement

Harjumaa jalaväerügement (rootsi k. Estländskt infanteriregemente af Harriska kretsen) oli 1701–1710 tegutsenud Rootsi jalaväerügement, kes osales Põhjasõja Eesti sõjatandril. Üksus saadeti Tallinna alistumisel Viimsisse ja saadeti laiali. Tallinna langemise järel. Üksuse ülem oli ooberst Bogislaus von der Pahlen.

Üksuse sinisel lahingulipul on kujutatud kuldset vapikilpi, millel on kolm otse vaatavat tumesinist lõvi.Leif Tornquist, Regionala vapen som motiv i svenska fåltteckenb vid tiden for Stora Nordiska Kriget, SOCIETAS HERALDICA SCANDINAVICA  1978, Bind 4, nr. 38, lk 357 Säilinud kolm lippu on valmistatud 1707. aastal Stockholmis Olof Hoffmanni poolt.Lk 16 (Horisont, 1994) 

 Üksuse teenistusajalugu 
Harjumaa jalaväerügement moodustati 1701. aasta kevadel. Selle ülemaks määrati ooberst Bogislaus von der Pahlen. 1077-meheline üksus viidi üle Liivimaale, 1701. aasta sügisel paiknes rügement Ahja jõe ääres. Lisaks asus üks osa rügemendist postil Kastres. 1702. aastal asus osa rügemendist Tartu sõjalaevastikus ja osales lahingutes Peipsil, kusjuures lipulaev Vivat hukkudes kaotati 80 meest. 1703. aastal võimutses rügement laevastiku toel kogu Peipsi järvel, kusjuures laastas nii Pihkva ümbrust kui ka kogu Peipsi idarannikut ja Petseri äärset kallast. 1704. aastal viidi rügement siiski Tallinna tagasi. 

1705. aastal osales rügement Retusaari (Kroonlinna) dessantoperatsioonis, mis aga läbi kukkus ja rügement kaotas 20 meest. Kuigi von der Pahlen kiitis 1705. aastal oma rügemendi olukorda, palus ta järgmisel aastal Eestimaa viitsekuberneri Wolmar Anton von Schlippenbachi välja antud plakati kaudu, et roodutalupojad üksuse riietamisel rohkem kaasa aitaksid.Lk 52 (Eesti rahva ajaloost, 1960) 1707. aastal toodi kallimad mundriosad, näiteks sinised kuued, Stockholmist. 1708. aastal oli osa rügemendist Ehrenskiöldi laevastikus. 1709. aastal oli üksuse koosseisus 949 reameest.Lk 47 (Horisont, 2013) 1710. aastal alistus rügement Tallinna langemise järel.Lk 21 (Nordensvan, 1920)
 Vaata ka 
Järvamaa, Virumaa ja Läänemaa jalaväerügement
 Viited 

 Kirjandus 
 Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. 1960.
 Kroon, Kalle. Kolme lõviga lipu all Horisont. Nr. 1. 1994. 
 Kroon, Kalle. Eestlaste vabadusest ja väest Rootsi aja lõpul Horisont. Nr. 2. 2013.
 Nordensvan, Carl Otto. Svenska arméns regementen 1700–1718 1920.

 Välislingid 
 Kolme Krooni Klubi – Harju maarügement.

Kategooria:Põhjasõja Rootsi väeüksused
Kategooria:Põhjasõda Eesti alal
Kategooria:Eesti endised väeüksused