Kaunis veigela

Kaunis veigela (Weigela florida) on kuslapuuliste sugukonda ja veigela perekonda kuuluv soontaimeliik. 

Liigi perekonnanimi "Veigela" sai oma nime saksa teadlase Christian Ehrenfried Weigeli (1748-1831) järgi ja liigiepiteet "florida" tähendab "vabalt õitsevat", viidates selle liigi õitsemisharjumusele.  

 Kirjeldus 
Kaunis veigela kasvab 2 - 3 meetri (Eesti tingimustes 1 kuni 1,5 m) kõrguseks ja on laiuv dekoratiivne ilupõõsas. Taime võrsed on kaherealiselt lühikarvased ning lehed on ovaalsed või piklikmunajad ja terava tipuga. Lehed on liigile omaselt lühirootsulised, pealt paljad ja alt peaaegu viltjaskarvased. Kauni veigela õievärvus varieerub tumepunasest roosakani. Õied ise on kuni 3 cm pikad, ligikaudu sama laiad, väljast karvased, seest valkjad ja puhkevad vahemikus mai-juuni. Viljade kupar on paljas ja seemned on kumerad, tiivutud.

Kaunist veigelat võidakse ajada segamini vähem tuntud kolkvitsiaga (Kolkwitzia amabilis), millel on sarnase kujuga õied, kuid kolkvitsia õied on roosakad ja kollase südamikuga, väiksemad, kobaras ning õievarred on tugevalt karvased. 

 Kasvutingimused 
Kaunis veigela vajab toitainerikast pinnast, päikeselist kuni poolvarjulist ja sooja kasvukohta, mis oleks tuulte eest kaitstud. Looduslikult on liik pärit Põhja- ja Kirde-Hiinast, Korea poolsaarelt ja Venemaa Kaug-Ida lõunaosast. 
pisi|Kaunis veigela 'Alba'
pisi|Kaunis veigela 'Variegata'

 Kauni veigela sordid ja sordiaretus 

 'Alba' 
 'Korea' 
 'Purpurea' 
 'Variegata' 
 'Venusta' 
 'Versicolor' 
 'Victoria' 
 'Alexandra' 
pisi|Weigela florida
Kauni veigela seas tehti 19. sajandil põhjalik sordiaretus. Tänaseks päevaks on teada umbes paarsada sorti, millest 60 on aretanud aednik Victor Lemoine (1823 - 1911) Prantsusmaal Nancys. 

 Viited 

Kategooria:Kuslapuulised