Saami nuga

pisi|Sarvest ja kasest peaga ning nahast tupega saami nuga
Saami nuga (koltasaami jõnn-neiʹbb, põhjasaami stuorraniibi 'suur nuga' soome keeles: lapinleuku või leuku) on saamide traditsiooniline suur nuga. Nuga on loodud rändava eluviisiga rahva jaoks, kes ei saa palju esemeid kaasas kanda, seega peavad vahendid olema mitmekülgselt kasutatavad. Saamide noad olid tuntud oma hea kvaliteedi poolest, ehkki alles 19. sajandi teisel poolel ilmnesid saamide aladel esimesed märgid seppadest. Enne seda anti noa valmistamise oskused vanematelt lastele edasi ja tehti neid ise.

 Omadused ja kasutamine 
pisi|vasakul|Saami noa kasutamine
Saami noal on pikk, lai ja tugev tera, mis sobib lihtsamateks raiumistöödeks, nagu näiteks laasimine, väikeste puude raiumine varjualuseks (ehk lavvu), võsa raiumine, luude purustamine ja rümba tükeldamine. Seda kasutatakse vahel kirve asemel, et raiuda ja lõhkuda väikeses koguses küttematerjali jalal kuivanud (nn metsakuivadelt) puudelt või ka võitluseks. Tavaliselt on saami noa tera pikkus 200 millimeetrist kuni 450 millimeetrini. Saamide traditsiooniline (enne 20. sajandit) põhjapõdra surmamisviis toimus südame läbitorkamisega (giehtadit), mida lihtsustas pika noa kasutamine. Kiire ja võimalikult vähe kannatusi põhjustava surmamise jaoks pidi nuga olema pikk, kvaliteetne ning väga terav.
pisi|Sarvest pea ja osaliselt sarvest tupega saami nuga
Käepide on reeglina valmistatud kasest (vahel ka põdrasarvest, osaliselt vasest) ja vormitud nii, et on tagatud  parem pihus püsimine lumistes oludes. See tagab ka hea kontrolli tera üle, eriti kui kasutatakse tõmbavaid liigutusi, mida eelistatakse noa käsitsemisel kinnastega või siis, kui käed on külmast kohmetud. Roots jookseb läbi käepideme. Käepidemel puudub ristkaitse. Traditsiooniline tupe materjal on põhjapõdra nahk, tupp võib olla ehitud saami mustritega. Tera serval on sageli nn skandinaavialik lihv ehk üks tasane kaldnurk. Tera peab olema piisavalt tugev, et lõhestada (põhjapõdra) luid, ja karastatud, et taluda madalaid temperatuure. Mõnedel saami nugade teradel on soon. 

 Noa tüübid 
Saamid kasutavad tavaliselt kahte nuga: väiksemat nimetatakse buiku, puukko või unna niibaš (ee k väike nuga); samas kui suuremat "saami nuga" nimetatakse stuorra niibi ("suur nuga"). Veelgi pikem versioon, mida tuntakse nime all väkipuukko või skramasaksi, sarnaneb sakside järgi nimetatud seaxiga. Seax on vanainglise sõna, mis tähendab nuga – nii nimetati germaanide poolt varakeskajal väikse pistoda või mõõga sarnast terariista.

 Nugadega saamid 


 Vaata ka 
 nuga
 soome puss
 kiin
 matšeete

 Viited 

Kategooria:Noad
Kategooria:Saamid