Di(2-etüülheksüül)ftalaat

Di(2-etüülheksüül)ftalaat ehk DEHP on orgaaniline ühend, mille keemiliseks valemiks on C6H4(CO2C8H17)2. DEHP on plastifikaatoritena kasutatavate ftalaatide levinuim liige. DEHP on ftaalhappe ja hargnenud ahelaga 2-etüülheksanooli diester. DEHP on oma olemuselt värvitu vedelik, mis lahustub õlis, aga mitte vees.

 Tootmine 
Di(2-etüülheksüül)ftalaati toodetakse kaubanduslikult liigses koguses 2-etüülheksanooli reageerimisel ftaalanhüdriidiga happekatalüsaatori (näiteks väävelhappe või para-tolueensulfoonhappe) juuresolekul. DEHP-i toodeti esimest korda kaubanduslikes kogustes Jaapanis umbes 1933. aastal ja Ameerika Ühendriikides 1939. aastal.

 Kasutusalad 
Tänu sobivatele omadustele ja odavusele kasutatakse DEHP-i laialdaselt plastifikaatorina PVC-st toodete valmistamisel, seejuures võivad plastiktooted sisaldada 1% kuni 40% DEHP-i. Maailmas toodetakse ja kasutatakse kolm miljonit tonni DEHP-i aastas. DEHP-i kasutatakse laialdaselt parfüümide, aiavoolikute, dušikardinate, mähkmete, plastikkarpide, toidukile, seinakatete, laudlinade, põrandaplaatide, vihmariiete, kingade ja kummikinnaste tootmisel. Veel kasutatakse DEHP-i kondensaatorites hüdraulikavedelikuna ja dielektrilise vedelikuna.

 Mõju inimese tervisele 
DEHP võib inimorganismi sattuda allaneelamise, sissehingamise või nahaga kontakti teel. DEHP-i laialdaselt kasutamise tõttu leidub seda nii õhus, vees, tolmus kui pinnases. DEHP võib seostuda tolmu- ja mullaosakestega, mistõttu on elusorganismidel antud kemikaaliga kokkupuudet praktiliselt võimatu vältida.

On teada, et DEHP on endokriinseid häireid põhjustav kemikaal. Näriliste uuringud on näidanud, et DEHP võib põhjustada vähki ning häireid reproduktiivsüsteemis, närvisüsteemis ja immuunsüsteemis. Mitmed uuringud toetavad hüpoteesi, et DEHP omab antiandrogeenset toimet, mistõttu võib see kemikaal olla toksiline reproduktiivorganitele. Nende teadustulemuste põhjal on DEHP lisatud Euroopa Liidu ohtlike ainete nimekirja, kus on seda ainet klassifitseeritud viljakust kahjustava ja arengule toksilise ühendina.

Teadusuuringud on näidanud, et uriinis leiduvate DEHP-i metaboliitide kontsentratsioon korreleerub negatiivselt munarakkude saagise, kliinilise raseduse esinemise, elussündide arvuga, antraalsete folliikulite arvuga munasarjas ning kõrge kvaliteediga embrüote saagisega, mis viitab DEHP-i reproduktiivfunktsiooni kahjustavale toimele . 

 Mõju loomadele 
On näidatud, et DEHP kahjustab sebrakala (Danio rerio) munasarja toimimist (sealhulgas munaraku kasvamist, küpsemist ja ovulatsiooni), vähendades seeläbi sebrakalade viljakust. Lääne küüniskonna Silurana tropicalis puhul on näidatud, et DEHP põhjustab häireid soolestiku ja silmade arengus ning turseid. DEHP-i kahjulikku mõju on näidatud ka lindude puhul - näiteks on DEHP toksiline Jaapani vuti neerudele, maksale ja väikeajule.

 Viited 

Kategooria:Estrid