Reieluu

Reieluu (ladina keeles os femoris) on paljude selgroogsete ala- või tagajäseme proksimaalne luu. Reieluu liigestub ülalt puusaluuga, moodustades puusaliigese, ning alt sääreluude ja põlvekedraga, moodustades põlveliigese.

Inimese luustikus on reieluu suurim ja jämedaim luu. See on ka ainus luu inimese reies.

 Ehitus 
pisi|110px|vasakul|Parem reieluu tagantvaates
Reieluu ehituses saab eristada kolme piirkonda: ülemine ja alumine ots ning reieluukeha.

 Ülemine ots 
Proksimaalselt paiknevad reieluul pea, kael ja kaks pöörlat. Reieluupea on sile ja suuremas ulatuses kerapinnaline. Reieluukael ühendab pead ülejäänud kehaga ja selle kõrval paiknevad suur ja väike pöörel, mis on kinnituskohtadeks mitmele lihasele.

 Keha 
Reieluukeha on silinderjas ja inimese püstasendi tõttu veidi ettepoole kumerdunud. Mõlemad reieluud on altpoolt vastasjala poole kaldu, kusjuures naiste laiema vaagna tõttu on neil esinev kaldenurk suurem kui meestel. Reieluu tagapinnal kulgeb karejoon, mille mokad ülevalt ja alt lahknevad.

 Alumine ots 
Distaalselt asetsevad reiel kaks põnta. Mediaalne ehk keskmine põnt on reieluu põikiasendi tõttu suurema ehitusega. Mõlemal põndal esinevad liigespinnad põlveliigese moodustamiseks.

 Patoloogia 
Eakamatel inimestel esineb kukkumisel suurem võimalus reieluukaela murruks. Eestis põhjustavad reieluukaela murrust tulenevad tüsistused vanemas eas varajast surma ligikaudu neljandikul kogu juhtudest.

 Pildid 

 Viited 

Kategooria:Luud