Utsali klaasikoda

Utsali klaasikoda töötas 1755.–1771. aastal Põltsamaa kihelkonnas Jürikülas, tollal Utsali külas. Klaasikoda on pärandkultuuri objektEELIS infoleht 2010., kuid pole võetud kultuurimälestisena kaitse alla. Klaasikoja kohal asus 1953.–1992. aastal NSV Liidu õhuväe õppepolügoon.Tvauri 2012, 114–115.{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [ 26.173583, 58.506389 ]
      }
    }
  ]
}

 Klaasikoja rajamine 
Utsali (saksa keeles Uttzal) klaasikoda rajati Woldemar Johann von Lauw' initsiatiivil Pedja jõest 1,2 km itta tihedasse metsa. Utsali klaasikoda oli Vana-Põltsamaa mõisa esimene klaasikoda.Erpenbeck 2015, 312 Kui 1764. aastal rajati Utsalist 5,9 km edelasse, Lalsi külla Laashoone klaasikoda, hakati Utsali klaasikoda kutsuma vanaks klaasikojaks, täpsemalt meistri järgi "vanaks klaasikojaks asemeister Staacki all" (sks. alte Glashütte unter Vizemeister StaackRA EAA.1348.2.169, f. 91) ning asukoha järgi Põltsamaa-aluseks (sks. unter OberpahlenRA EAA.1257.2.1, f. 170), Põltsamaa-lähedaseks (sks. bey der Oberpalschen HütteRA EAA.1257.2.1, f. 248.) või Põltsamaa (sks. der Oberp. GlashüttRA EAA.1257.2.1, f. 171) klaasikojaks.

 Klaasikoja töölised 
Varem on klaasikoja rajamisaastaks Endel Varepi uurimuse põhjal peetud 1761. aastatVarep 1962, lk 199, kuid ajaloolase Dirk-Gerd Erpenbecki uurimistöö tulemusel selgus, et klaasikoda alustas tõenäoliselt tööd juba 1755. aastal, sest piirkonda rändasid siis Lätist, Suntaži mõisast (sks. Sunzel) klaasitöölised, kes asusid tööle Vana-Põltsamaa mõisasErpenbeck 2015, 309–312.
alt=Klaasitööliste isiklikud esemed Utsali klaasikoja asemelt: 1731. aasta denga, pannal, stiilus.|pisi|341x341px|Klaasitööliste isiklikud esemed, mis on leitud Utsali klaasikoja asemelt: 1731. aasta denga, pandla katke ja stiilus.
Nagu teistes Eesti klaasikodades, töötasid Utsali klaasikojas saksa päritolu rändklaasitöölisedReppo 2023c, lk 8 1768.–1771. aastal juhtis klaasitöölisi meister Joachim Staack, kes oli õõnesklaasi puhuja.RA EAA.1348.2.127, f. 17RA EAA.1348.2.169, f. 103 Tema käe all töötasid näiteks apteegiklaasi puhuja Johann Georg Peter Heubach, klaasivenitaja Johann Christopher Hagen, klaasilõikaja Johann Georg Drewing, alustaja Peter(?) Reinthal, kütjad Christian Ludwig Beck, Johann Friedrich (Fritz) Beck ja Friedrich Musso ning ettepuhuja Johann Kunckel.Reppo 2023a

 Klaasitööliste perekonnad 
Klaasikojas töötasid või selle juures elasid aastate jooksul järgmised perekonnadReppo 2023b.:
<tr valign=top><td>
 Beck
 Boerner (Börner)
 Brisemeister (Briesemeister)
 Drewing (Dreving)
 Göschel (Goeschel)
 Hagen
<td>
 Heubach (Heybach)
 Kunckel
 Lemcken
 Lippardt (Liphard, Lipart)
 Mussom (Musso, Mussum)
 Östreich (Oestreich)
<td>
 Prage
 Preye
 Reichardt
 Reinthal
 Staack
 Stichkorn

Utsali või Laashoone klaasikojas tegutses hiljemalt 1768. aastast ka kooliõpetaja, kelle käe all õppisid klaasitööliste lapsedReppo 2023c, 9.. Võimalik, et 1769. aastal oli Utsali klaasikoja juures mõne epideemia tõttu suremus tavapärasest suuremReppo 2023c, 14.. 1771. aastal, kui klaasikoda uksed sulges, elas tehase juures 20 peret.Karma 1963, 26.

 Klaasikoja toodang 
alt=Sibulakujuliste pudelite kaelad ja tahuliste pudelite küljekatked Utsali klaasikojast|pisi|338x338px|Sibulakujuliste pudelite kaelad ja tahuliste pudelite külje- ja põhjakatke Utsali klaasikojast (Reppo 2023c, Fig. 4).
Utsali klaasikojas valmistati nii võsaklaasist anuma- kui ka tahvelklaasi. Toodangu seas oli näiteks
 aknaklaas,
 sibulakujulised pudelid,
 ristkülikukujulise ja kaheksanurkse põhjaga tahulised pudelid,
 väikesed rohupudelid,
 piima hapendamise kausid,
 kannud,
 laboriklaas.

 Arheoloogilised uuringud 
alt=Klaasišlakk ja tootmisjäägid Utsali klaasikoja asemelt ristkülikukujulises papist karbis.|pisi|337x337px|Šlakk ja tootmisjäägid Utsali klaasikoja asemelt
Utsali klaasikoja asemel on arheoloogilisi uuringuid teinud 2011.–2013. aastal arheoloog Andres TvauriTvauri 2012.Tvauri 2013, 260–261.. Tvauri juhtimisel kaevati 1500 m2 suurusel alal laiuva klaasikoja asemele 31 prooviauku, millest kaks olid 1 x 1 meetrit suured ning ülejäänud 30–40 cm diameetriga.Tvauri 2012, 116. Prooviaukude pindala oli kokku 7 m2. Kaevamiste tulemusel selgitati välja, et Utsali klaasiahi oli ehituselt sarnane Lehtse (Rekka) klaasikoja klaasiahjuga. Klaasikoja asemelt koguti 49,7 kg klaasitootmisjääke, sealhulgas tootmispraaki. Suurem osa leidudest seostus tahvelklaasi tootmisega.

 Vaata veel 
 Võsaklaas

 Viited 

 Kirjandus 
 EELIS infoleht. 2010. Pärandkultuuri objekt: Utsali vana klaasikoja asukoht (611:PKL:002). https://eelis.ee/default.aspx?state=2;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-239831920, 29. juuli 2010. Vaadatud 15. detsembril 2023.
 Erpenbeck, D.-G. 2015. Glasmacher und Glashütten im Baltikum im 18. Jahrhundert. – Die baltischen Länder und Europa in der Frühen Neuzeit, toim. N. Angermann, K. Brüggemann ja I. Põltsam-Jürjo. Viin: Böhlau, 301–328.
 Karma, O. 1963. Tööstuslikult revolutsioonilt sotsialistlikule revolutsioonile Eestis. Tallinn: ENSV Teaduste Akadeemia.
 RA, EAA.1257.2.1, Sünni-, abielu- ja surmameetrika ja muud andmed koguduse tegevuse kohta, 1750–1792, EELK Kursi kogudus.
 RA, EAA.1348.2.127, Kassenkonto des Gutes Schloss-Oberpahlen und Kerrafer, 1768–1781, Vana-Põltsamaa mõis.
 RA, EAA.1348.2.169, Wackenbuch des Gutes Pajus, Vorstreckungsspetzifikation, Korn-, Geld-, Glashütte u. a. Kontos, 1768–1769, Vana-Põltsamaa mõis.
 Reppo, M. 2023a. Dataset 2. 16th­–19th century glassworkers in Estonia. DataDOI. http://dx.doi.org/10.23673/re-448. Vaadatud 15. detsembril 2023.
 Reppo, M. 2023b. Dataset 3. 17th–20th century glassworks in Estonia. DataDOI andmebaas: http://dx.doi.org/10.23673/re-449. Vaadatud 15. detsembril 2023
 Reppo, M. 2023c. Moving skills, moving ideas – migrant glassworkers in 17th–19th Century Estonia. – Post-Medieval Archaeology, 57 (3), 1–19. https://doi.org/10.1080/00794236.2023.2286300. Vaadatud 15. detsembril 2023
 Tvauri, A. 2012. Archaeological investigations of the 18th century glassworks at Utsali. – Archaeological Fieldwork in Estonia 2011, 113–124
 Tvauri, A. 2013. Archaeological investigations on the sites of the glassworks of Central Estonia. – Archaelogical Fieldwork in Estonia 2012, 259–270
 Varep, E. 1962. Klaasitööstusest Eestis. Peatükk Eesti loodusvarade kasutamise ajaloost. Eesti Loodus 4, 199–204

Kategooria:Põltsamaa kihelkond
Kategooria:Põltsamaa vald
Kategooria:Eesti klaasitööstus