2022. aasta Nordrhein-Westfaleni parlamendivalimised

2022. aasta Põhja-Reini-Vestfaali parlamendivalimised toimusid 15. mail 2022 Nordrhein-Westfaleni liidumaa 18. Maapäeva (Landtag) valimiseks, nädal peale Schleswig-Holsteini maapäeva valimisi. Valimiste eel oli võimul Hendrik Wüsti (CDU) juhitud must-kollane koalitsioon (CDU-FDP).

Maapäeva minimaalne liikmete arv on 181, mis valiti segasüsteemiga: 128 otsevalimistega (esimesed hääled) kohalikes ringkondades ja ülejäänud 53 nimekirjadest (teised hääled) proportsionaalselt, vajadusel lisatakse tasandusmandaate. Valimiskünniseks oli 5% nimekirjahäältest.

Sarnaselt teiste Maapäevade valimistega olid valimised ka testvalimiseks liidukantsler Olaf Scholzi (SPD) juhitud föderaalvalitsuse (SPD, rohelised, FDP) tegevusele.

Valimisõiguslikke kodanikke NRWs oli 12 965 858, valimas käis 7 200 293 ehk 55,53%.
ParteiValimisnimekirja hääled%Võrreldes eelmisegaKohadÜhemandaadilised hääled%KohadVõrreldes eelmisegaKokku kohtiVõrreldes eelmisegaKristlik-Demokraatlik LiitCDU2 552 27635.71 +2.76%02 607 59636.5776 +476 +4Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik ParteiSPD1 905 00226.66 -4.55%112 092 93329.3545 -1156 -13RohelisedGRÜNE1 299 82118.19 +11.84%321 269 80417.817 +739 +25Vaba Demokraatlik ParteiFDP418 4605.86 -6.69%12390 0625.470012 -16Alternatiiv SaksamaaleAfD388 7685.44 -1.94%12368 2715.160012 -4VasakparteiLINKE146 6342.05 -2.85%0162 0052.270000Muud435 8706.10 +1.44%0239 8863.360000Kokku7 146 831100677 130 557100128195-4Kehtetuid sedeleid53 4620.74%69 7360.97%
Rohelised pea kolmekordistasid oma 2017. aasta tulemust, seevastu suureks kaotajaks oli FDP, kaotades rohkem kui 60% 2017. aasta häältest. FDP tulemuse põhjusteks sai lugeda, et populaarne endine parteijuht, nüüd föderaalvalitsuse rahandusminister Christian Lindner ei kandideerinud uuesti, FDP ministrid föderaalvalitsuses ei olnud sama populaarsed kui roheliste ministrid ja paljud tavapärased FDP valijad hääletasid CDU poolt, et takistada SPD võitu.

Lisaks nähti tulemust ka vastusena Olaf Scholzi valitsuse reaktsioonile Venemaa sissetungile Ukrainasse - Scholz oli lubanud suurendada kaitsekulutusi ja Ukrainale antavat abi, kuid järgnevatel kuudel oli Ukrainale raskerelvastuse saatmise osas liiga kõhklev ja ka Venemaa gaasiimpordi boikoteerimisele vähem vastuvõtlikum, samas NRW on suur tööstuspiirkond ja traditsiooniliselt olnud SPD kants. Rohelised parandasid oma tulemust ka SPD arvelt, kuna nende Ukraina-poliitika oli populaarsem.

Kuna CDU-FDP koalitsioon kaotas oma enamuse, oli vajalik uue koalitsiooni moodustamine. Kaalukellaks olid nüüd rohelised - nad võisid kas moodustada valitsuse CDUga, või SPD ja FDPga. Rohelised alustasidki kõnelusi CDU ja SPDga, samas FDP keeldus kõnelustes osalemast, pidades CDU-roheliste koalitsiooni enesestmõistetavaks tulemiks. 31. mail alustasid CDU ja rohelised koalitsioonikõnelusi. 25. juunil kiitis CDU pea ühehäälselt koalitsioonileppe poolt, rohelised hääletasid 85% poolt, samas näiteks partei noortetiib oli koalitsiooni vastu. Leppega sai CDU seitse ja rohelised neli ministrikohta. 28. juunil valis Maapäev Wüsti liidumaa peaministriks 106 poolthäälega 180st.

Kategooria:Saksamaa poliitika