Tulln an der Donau

Tulln an der Donau on ajalooline linn (Stadtgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal, Tullni ringkonna halduskeskus. Parkide ja aedade rohkuse tõttu kutsutakse Tullni sageli Blumenstadtiks ('lillede linn') ja Tullni linnapea Peter Eisenschenki algatusel "Ühesoleku linnaks".

Linn asub Tullni nõo keskosas, mis ulatub Wienerwaldini lõunas, umbes 40 km Austria pealinnast Viinist loodes. Peamine osa selle hoonestusalast asub Doonau jõe lõunakaldal.

 Ajalugu 

Tulln on üks Austria vanimaid linnu. Kuigi see asustati Rooma-eelsel ajal (nimi Tulln on arvatavasti keldi päritolu), omandas see tähtsuse Rooma kindluse Comagenana (Comagenis). Väidetavalt külastas Rooma võimu viimastel aastatel linna Püha Severinus Noricumist, päästes selle barbarite käest.

Linna on esmamainitud nimega Tullina 859. aasta ürikus, kui piirkond oli Baieri marcha orientalis'e osa. See omandas tähtsuse Babenbergide aadlikoja elupaigana, kes valitses Austria markkrahvidena alates 976. aastast. Tulln kaotas oma tähtsuse pärast seda, kui Babenbergid viisid oma residentsi Viini.

6. septembril 1683 ühines kuningas Jan III Sobieski Poola ratsavägi seal keiserlike (Austria) vägedega, samuti Saksimaa, Baieri ja Badeni vägedega Viini lahinguks Osmanite riigi pealetungiva armee vastu. 20. sajand oli järjekordne kasvuperiood ja 1986. aastal taotles Tulln Alam-Austria pealinnaks saamist, kuigi Sankt Pölten lõpuks võitis.

 Tulln tänapäeval 
Tähtis suhkrutootmistehas Agrana Austria asub Tullnis. Linnas toimuvad ka mitmed olulised messid, sealhulgas matkavarustuse ja paadinäitused. Tullnis asuvad mitmed Alam-Austria riigiasutused, nagu tuletõrje või katastroofiabi. Tullnis asub ka föderaalne lennunduskool.

37-kohalises linnavolikogus domineerib Austria Rahvapartei, kellel on praegu 19 mandaati. Linnavalitsus on viimasel ajal läbi viinud ulatusliku linnaliikluse reformi, muutes laialdaselt foore koos ringristmikega, milliseid Tullnis on nüüd 22. Tullnis on üle Doonau kaks silda. Franz-Josefs-Bahn ületab Doonau Tullnis, kulgedes Krems an der Donau kaudu Gmündi. Tullnis ilmub Viini päevaleht Der Standard.

 Vaatamisväärsusi 

 "Nibelungide laulu" sõnul nägi hunn Attila Tullnis Kriemhildi ("Nibelungide laulu" Gudruni nimi) ja kosis teda. 2005. aastal pühendati sellele sündmusele purskkaev "Nibelungen-Brunnen" ("Nibelungide purskkaev").
 Friedensreich Hundertwasseri laev Regentag seisab alates 2004. aastast sealse moodsa kunsti muuseumi osana Doonau ääres ankrus. Esimest korda kuuldi sellest lühidokumentaalfilmis "Hundertwasseri vihmane päev" (1972).
 2008. aastal ehitati kaubanduskeskus Rosenarcade.
 Aubad on Tullnis hästi tuntud järv, kus kevadsuvel on palju külastajaid ja turiste.
 Minoritenkloster
 4. sajandi Rooma torn.

 Tuntud inimesi 
 Ferdinand Grossmann (1887–1970), koorijuht, vokaalpedagoog ja helilooja
 Egon Schiele (1890–1918), Austria maalikunstnik, linnas on tema elu ja loomingut tutvustav muuseum Egon-Schiele-Museum
 Siegfried Seidl (1911–1947), mõisteti süüdi ja poodi üles Teise maailmasõja kurjategijana, Theresienstadti geto natsikomandant
 Leo Stopfer (* 1964), maalikunstnik; tunnustatud kui balletitähtede maalikunstnik
 Peter Balazs (* 1970), matemaatik; töötab Viinis Akustikauuringute Instituudis
 Alex Machacek (* 1972), džässkitarrist ja helilooja
 Doris Schretzmayer (* 1972), näitlejanna
 Richard Koch (* 1979), džässtrompetist

 Sport 
 Thomas Sykora (* 1968), mäesuusataja, 1998. aasta taliolümpiamängude pronksmedalist
 Wolfgang Eibeck (* 1972), endine paraolümpia jalgrattur, mitmekordne paraolümpiamängude medalist
 Nina Burger (* 1987), jalgpallur, mängis Austria naiskonnas 108 mängu
 Robert Dreissker (* 1989), elukutseline maadleja
 Konstantin Kerschbaumer (* 1992), jalgpallur, kes on mänginud üle 350 mängu
 Thomas Diethart (* 1992), suusahüppaja, 2014. aasta taliolümpiamängude võistkondlik hõbemedalist
 Nikola Dovedan (* 1994), jalgpallur, kes on mänginud üle 360 mängu

 Viited 

Kategooria:Alam-Austria liidumaa vallad