Suur merevaiklane

Suur merevaiklane (Succinea putris) on merevaiktigulaste (Succineidae) sugukonda kuuluv liik.eElurikkus. (s. a.). Succinea putris suur merevaiklane. https://elurikkus.ee/generic-hub/occurrences/981aa70e-b17e-4653-9196-081443c65040 (vaadatud 19.04.2023) Ta on saanud nimetuse merevaikkollase värvuse tõttu. Zenkevitš, L. (1969). Loomade elu. Selgrootud II. Valgus. (2), 59–60. Esimesena kirjeldas suurt merevaiklast Linneaus, kes kasutas selle kohta nimetust Helix putris, hiljem mainiti seda Prantsusmaa molluskite faunistlikus loendis Succineaamphibia nime all. Nimi Succinea putris võeti kasutusele pärast seda, kui Suurbritannias avaldati molluskite nimekiri.

Kuna merevaiktigulased on laialdase esinemissagedusega, tuntakse neid ka parasiitidena.

Levila

Suur merevaiklane on levinud põhjapoolkeral. Teda leidub kogu Euroopas, välja arvatud kõige põhjapoolsemates Euroopa äärealadel ja Vahemere maadesProkhorova, E. E., Usmanova, R. R. & Ataev, G. L. (2020). An analysis of morphological and molecular genetic characters for species identification of amber snails Succinea putris (Succineidae). Invertebrate Zoology, 17(1), 1–17.. 

 Elukoht 

Suur merevaiklane on hüdrofiilne. Tema elupaigaks on niisked kohad, nagu niisked niidud ja metsad ning veekogude kaldadKirjastaja, P., Ehlvest, A. & Remm, L. (2014). Eesti kojaga maismaatigude määraja. Looduse raamatukogu. 24.. Teda võib kohata kaldaäärsete taimede vartel ja lehtedel, aga ka veepinnal ujuvatel vesirooside lehtedel.

 Ehitus 

Suure merevaiklase koja kõrgus on 1–1,7 cm (mõnikord kuni 2,4 cm) ja laius 0,5–0,9 cm. Koja kuju on munajas, teravas tipus on 3–4 kiiresti kasvavat keeret, millest viimane on tugevasti puhetunud. Ühtlase ovaalse suudme kõrgus on 2/3 koja kõrgusest. Koja kõrgeim punkt asub seljapoolel viimase keerme keskkohal. Kojal olevad jooned on ebaregulaarsed ja ei torka silma. Koda on matt, läbipaistev ja õrn, värvilt kahvatu kollakaspruun, kuid leidub ka halle vorme. 

 Eluiga ja paljunemine 

Suure merevaiklase eluiga on vahemikus 13–17 kuud, mõnikord elab ta ka kuni 20 kuud. Noorlooma arenguks kuulub 10–30 päeva ja suguküpseks saavad merevaiklased 10-kuuselt. 

Suur merevaiklane on paljunemisvõimeline kuni surmani. Paaritumisperiood algab märtsis ja kestab oktoobrini. Keskmine munade arv isendi kohta on 12–48.4.Ðatkauskienë, I. (2005). Characteristic of lifespan and reproduction period of Succinea putris (L.) (Gastropoda: Styllomatophora). EKOLOGIJA. 3, 28–33.

 Talvitumine 
Talvituvad enamasti noorloomad ja harvemini täiskasvanud teod.

 Viited 

Kategooria:Teod