Mesoderm

Mesoderm on embrüoblasti keskmine looteleht. See on kõigi loomade, välja arvatud käsnade, ainuõõssete ja kammloomade, embrüol.  

 Asend 
Mesoderm asetseb ektodermi ja entodermi vahel. Eri loomarühmadel moodustub see eri viisidel (gastrulatsioon).

Lameussidel ja kärssussidel annavad mesodermi vöödid sidekoe, mis täidab siseelunditevahelise ruumi, rõngussidel ja enamikul teistel selgrootutel liigenduvad mesodormi vöödid paarilisteks somiitideks sekundaarse õõne tsöloomiga. 

Selgrootutel liigendub mesoderm neurulatsiooni ajal külgedelt seljakeeliku algest keelikusegmentideks – somiitideks, nefrotoomideks ja segmenteerimata kõhumesodermiks – külgplaatideks.  
Mesodermist kujunevad hiljem seljakeelik, kõhred ja luud, lihased, neerud ja veresooned.

Teke inimesel
Mesodermirakud tekivad inimesel 3. arengunädalal sisserännu teel epiblasti ja hüpoblasti vahel (enterotsöölia). 

Mesodermist moodustuvad struktuurid
Mesodermist moodustuvad järgmised struktuurid: 
Neil A. Campbell, Jane B. Reece. Biologie, Spektrum-Verlag 2003, ISBN 3-8274-1352-4, lk 1208 
 seljakeelik ja sellest tekkivad lülivaheketaste säsituumad
 tsöloomi vooderdus
 luud
 skeletilihased
 sisekude
 siseelundite silelihased
 süda
 veresooned
 verelibled
 põrn
 lümfisõlmed
 lümfisooned
 neerupealise koor
 neerud
 sugunäärmed
 sisesuguelundid
 mikrogliia

 Mesodermi osad 
 Intraembrüonaalne mesoderm, moodustub epiblastist
 aksiaalne mesoderm (seljakeelik)
 paraksiaalne mesoderm (somiidid; sklerotoom, müotoom, dermatoom)
 intermediaarne mesoderm ehk vahelmine mesoderm (kuse-suguelundkond)
 lateraalne mesoderm ehk külgplaatide mesoderm (kehaõõnte seroosne vooderdus: kelme)
 ekstraembrüonaalne mesoderm, moodustub hüpoblastist
 vooderdab kõldkesta

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Embrüoloogia