Kodade virvendus

Kodade virvendus (AF, AFib, A-fib), tuntud ka kui kodade virvendusarütmia (KVA), kodade fibrillatsioon ja absoluutne arütmia, on südame rütmihäire, mille korral tõmbuvad südamekojad kiiresti ja ebaregulaarselt kokku.

Selle tervisehäire korral ei suuda südametööd juhtiv siinussõlm väljasaadetavaid elektriimpulsse ehk siinusrütmi koordineerida, mis paneb südamekojad korrapärase kokkutõmbumise asemel virvendama: kodade kokkutõmbed toimuvad ebaregulaarselt, ebaühtlase kiirusega ja omavahel kooskõlastamata. Osalt kanduvad korrapäratud elektriimpulsid üle ka südamevatsakestele, pannes needki ebaregulaarselt kokku tõmbuma ning muutes pulsi ebaregulaarseks. Kui tavaliselt lööb süda umbes 60–90 minutis, siis kodade virvendusarütmia ajal võib südame löögisagedus tõusta 140–180 või 150–300 korrani minutis. KVA avaldub lühiajaliste episoodide ehk paroksüsmidena või püsiva kroonilise haigusena.

See on üks sagedasemaid südame rütmihäireid, kusjuures selle esinemissagedus kasvab jätkuvalt. 

Tervisehäire põhiline riskitegur on kõrge vanus. Samas on oluliseks peetud ka elustiili (suitsetamine, alkoholism, ülekaalulisus, vähene füüsiline aktiivsus, stress) ning varasemaid kroonilisi haigusi, nagu kõrgvererõhktõbi, südame isheemiatõbi, südamepuudulikkus, diabeet, uneapnoe ja kilpnäärme talitlushäired. Sümptomid võivad puududa, kuid häire ajal võib esineda südamepekslemist, valu rinnus, peapööritust või nõrkust.

Kodade virvendus ei ole iseenesest eluohtlik, kuid selle tüsistustena võivad tekkida insult ja südamepuudulikkus. Insuldi riski on kodade virvenduse diagnoosiga inimestel hinnatud tavalisest umbes viis korda suuremaks.

 Vaata ka 
 Vatsakeste virvendus

 Viited 

Kategooria:Kardioloogia
Kategooria:Vereringeelundite haigused