Soode taastamine

Soode taastamine on protsess, mille eesmärgiks on taastada inimeste poolt hävitatud (peamiselt sookuivenduse tagajärjel) loodusliku soo alad, et taastada soode ökosüsteemi omadused ja bioloogiline mitmekesisus.

 Taastamise vajalikkus 
Soode taastamine on oluline, et tagastada sooloomadele ja -taimedele nende looduslik elupaik, et säiliks bioloogiline mitmekesisus. Paljud sootaimed on kohastunud karmide kasvutingimustega soos, mistõttu on nad mujal ökosüsteemides konkurentsivõimetud. Sookuivenduse puhul langeb pinnavee tase madalamale ja suureneb toitainete sisaldus ehk soo eutrofeerub, mistõttu kaotavad madalakasvulised sootaimed eelise ja kasvama hakkavad kiire ja kõrge kasvuga taimed.

Soode taastamisega väheneb kasvuhoonegaaside emissioon. Kuivendatud sood vabastavad suures koguses süsinikdioksiidi, mida turvas tuhandeid aastaid sidunud on, samas kui looduslik soo seob atmosfääri süsinikku. Kuivendatud soid peetakse Eestis teiseks kõige suuremaks süsiniku allikaks (suurimaks on tööstus).

Sood on oluliseks ühenduseks põhja- ja pinnavee vahel ja jõgede vooluhulkade reguleerijaks. Turvas ja turbasamblad filtreerivad saastunud pinnavett, puhastavad reostunud pinnavett ja suudavad tänu tugevale imamisvõimele puhastada soovett isegi raskmetallidest. Sood moodustavad mitmetes maailma paikades olulise tarbeveevaru. Turbaalad ehk turbamaad (sood ja soostunud maad kokku) sisaldavad 10% kogu maailma magevee varudest.

 Taastamise võtted 

Soode taastamise olulisimaks osaks on veetaseme taastamine. Seda on vaja, et taastuks soo ökosüsteemile omane taimestik, millest saaks tekkida turvas.

Enim kasutatavateks veetaseme taastamise meetoditeks on kuivenduskraavide täitmine (turba või mineraalmullaga) või kraavidesse paisude rajamine. Paisude rajamiseks kasutatakse materjale, nagu turvas, mineraalmuld, plastik, puit või segu erinevatest materjalidest.

Olukorras, kus kuivendatud soosse on kasvanud puud ja põõsad, võib olla vajalik need eemaldada, et suurendada valguse kättesaadavust ja vähendada konkurentsi soo taimestikule. Juhul kui soos ning selle piirkonnas puuduvad sootaimed täielikult, on vajalik need sinna istutada.

Taastumisprotsess on pikaajaline, kuna turba teke ja ladestumine võib kesta sajandeid. Soode taastamisel on vaja teostada palju mõõtmist ja modelleerimist ning taastamise võtted nõuavad rahalisi ressursse, mistõttu on taastamistegevused üldiselt keerulised. Taastamistegevustega on vaja järjepidevalt tegeleda, et soole iseloomulik taimestik saaks võimalikult efektiivselt soid taasasustada, näiteks võib vajalik olla füüsiliselt eemaldada mullakihtidesse kuhjunud lämmastikku. Eestis on taastatud soid erinevate programmide raames, nt projektid “Life Peat Restore” ja “Life Mires of Estonia”.
 Viited 

Kategooria:Telmatoloogia
Kategooria:Keskkonnakaitse