Rõuge tüüpi keraamika

Rõuge tüüpi keraamika pärineb Kagu-Eestist ja sellega piirnevatelt aladelt eelviikingi- ja viikingiajast. Kindlalt ei saa väita, kuidas Rõuge tüüpi keraamika kujunes, kuna varasemat rahvasterännuaegset keraamikat pole sügavuti uuritud. Valter Lang on oletanud, et Rõuge tüüpi peenkeraamika eeskujuks oli Põhja-Läti ja Kagu-Eesti 3.–4. sajandi tarandkalmetes levinud Salenieki tüüpi keraamika. 11. sajandi teisel veerandil tulid Ida-Eestis kasutusele slaavipärased potikedral valmistatud nõud.

 Jagunemine 
Rõuge tüüpi keraamika jaguneb peen- ja jämekeraamikaks.

 Rõuge tüüpi peenkeraamika 
Rõuge tüüpi peenkeraamikas on tegemist madalate kumera põhjaga kausside või lameda põhjaga pottidega, mõlemaid iseloomustab nivendiline kuju ja püstine võrik. Peenkeraamilised kausid võivad olla võrdlemisi suured, läbimõõt võib olla üle 30 sentimeetri. Rõuge tüüpi peenkeraamilised nõud on enamasti hea põletusega, mustad, silutud ja poleeritud. Leidub nii kaunistamata kui kaunistatud peenkeraamilisi nõusid, dekoratsioonidena kasutati väikeseid ümaraid lohke ja täkkeid, mis moodustavad rea; kolmnurkadest ja nelinurkadest mustreid; reas paiknevaid ringe. Dekoratsioonid paiknesid nõu ülaosas. Väike osa peenkeraamikast on kaunistatud sirgete joonte või lainetega, harva kasutati nöörivajutust, vähe leidub ka siksak- või võreornamenti. Rõuge tüüpi peenkeraamika oli Kagu-Eestis kasutusel 11. sajandi esimese pooleni.

 Rõuge tüüpi jämekeraamika 
Rõuge tüüpi jämekeraamikat iseloomustavad suured ämbrikujulised, ülalt laienevad ja lameda põhjaga potid. Neid kasutati eelkõige toidu valmistamiseks ja hoidmiseks ning seetõttu on nad lihtsa või isegi rohmaka töötlusega ning enamasti kaunistamata, vahel aga esineb lohukestest mustrit.  Jämekeraamika pottidel on sageli serva all rida väikeseid auke, mis on torgatud juba nõu vormimise käigus. Arvatavasti hoiti nendes nõudes vilja ja läbi aukude pääses õhk anuma sisse ja vili ei läinud hallitama. Nõude vormimismassi oli lisaks savile segatud jämedat liiva või kivipurdu. 

Eestis on serva all asuvate aukudega potte leitud eelkõige Kagu-Eestist, aga ka Viljandimaalt ja Tartumaalt. Kagu-Eestiga piirnevatelt Venemaa aladelt (Pihkvamaalt) on samuti leitud Rõuge tüüpi jämekeraamikale sarnaseid nõusid, kuigi auke on neil harva. Auke on aga leitud Pihkva, Irboska ja Kamno keraamikast, seetõttu on kasutatud ka määratlust Rõuge-Kamno tüüpi keraamika. Ülaserva all asuvad augud pole aga ainult Rõuge tüüpi keraamikale omased, selliseid on vahel ka Iru tüüpi keraamikal. Arvatavasti lõppes Rõuge tüüpi jämekeraamika kasutamine 11. sajandi esimesel poolel. 

 Viited 

Kategooria:Eesti arheoloogia