Pehmeveelised eutroofsed järved

Pehmeveelised eutroofsed järved ehk toitaineterikkad järved on kujunenud vähetoitelistest järvedest, kuhu on lisandunud mineraalaineid ja mida on tugevalt mõjutanud inimtegevus.Ott, I., Timm, H. (2020) Siseveekogud: Õpik kõrgkoolidele Eesti Loodusfoto. Lk-d 171, Jaotatakse:  kihistunud (sügavad) pehmeveelised rohketoitelised järved ja kihistumata (madalad) pehmeveelised rohketoitelised järved.Kalapeedia, Eesti järvede tüübid https://www.kalapeedia.ee/3167.html

Pehmeveelised eutroofsed järved on inimmõjust tingitud kõrvalekalle looduslikust arengust, kuna üldjuhul kulgeb looduslik eutrofeerumine koos mineraalainete lisandumisega.Eesti Maaülikool Kas Eesti järved vajaksid tervendamist? https://dspace.emu.ee/bitstream/handle/10492/3838/Ptk.2.pdf?sequence=4&isAllowed=y

 Pehmeveelised eutroofsed järved 
pisi|Eutroofne järv
pisi|Ujuv penikeel (Potamogeton natans)
pisi|Vesi-kirburohi (Polygonum amphibium)
Pehmeveelised eutroofsed järved, mis on väikese valgala ja vähese veevahetusega pisikesed veekogud, paiknevad maastikus hajusalt. Eesti oludes võib neid sagedamini leida Lõuna-Eestist. Pehmeveelistes järvedes on taimse hõljumi biomass ligi kaks korda suurem kui kalgiveelistes eutroofsetes järvedes, kuid liikide arv on väiksem ja liigiline koosseis küllaltki erinev. Biomassis domineerivad sinivetikad (Cyanophyta) (enamasti niitjad vormid), olulisel kohal on ka vaguviburvetikad (Dinoflagellata) ja väikesed rohevetikad (Chlorophyta). Pehmeveelistes järvedes on suurtaimestik, eriti veesisene, vähene ja liigivaene. Kõige levinum on kanada vesikatk (Elodea canadensis) ning ujulehtedega taimedest kollane vesikupp (Nuphar lutea). Mineraalsuse kasvades lisanduvad ujuv penikeel (Potamogeton natans) ja vesi-kirburohi (Polygonum amphibium). Kaldaveetaimestik on samuti liigivaene või puudub sageli sootuks.

 Asukohad 
pisi|Tähnikvesilik (Tritius vulgatis)
pisi|Valge vesiroos (Nymphaea alba)
Pehmeveeline ja eutroofne ehk rohketoiteline järv on näiteks Viitna Linajärv (4,2 ha), mis asub Viitna maastikukaitsealal. Linajärv pakub head elupaika kiilide vastsetele ning siit võib leida ka haruldasi kiililiike. Samuti kuulub järveasukate sekka tähnikvesilik (Triturus vulgaris). Veetaimede hulgast torkavad silma valged vesiroosid (Nymphaea alba).Kotter, R. (2010) Viitna maastikukaitseala: järved mägede vahel Eesti Loodus 2010,2

 Viited 

Kategooria:Limnoloogia