Paluniit

Paluniidud on kujunenud palumetsadest, harvem laanemetsadest, neid on ka varem põlluna kasutatud aladel. Paluniite leidub kõrgema asendiga tasandikel, lamedatel kühmudel ja künnistel. Tüüpilised on leetunud-, gleistunud leetunud- või näivleetunud saviliiv- ja liivasavimullad, harvem liivmullad liivsavil. Kooslused on võrdlemisi liigivaesed. Paluniite esineb suhteliselt väikeste laikudena Kagu-Eesti lavamaal ja Kesk-Eesti tasandikul, mujal harva. Niisked paluniidud moodustavad ülemineku soostunud niitudele.Paal, J. (1997). Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon. Tallinn. Lk 160-163. Soostunud niidud levivad liigniisketel muldadel, kus mullas on tekkinud kuni 30 cm paksune turbakihtTokko, U. (kuupäev puudub). Taimekooslused. Eesti Bioloogiaõpetajate Ühing. http://www.ebu.ee/tokko/33.php.

Kuiva paluniidu kasvukohatüüp


Põõsarinde esinemine on harv, kuid selle esindajateks võivad olla kadakas, paakspuu, lodjapuu või pajud. Neist harilik paakspuu on meie metsades kõige arvukam alusmetsa liikAitsam, Viio, Allan Sims, Tarmo Tolm, Maris Nikopensius, Helen Karu, Madis Raudsaar, Mati Valgepea, Tiiu Timmusk ja Enn Pärt. „Statistiline mets. 20 aastat statistilist metsainventeerimist Eestis“. Keskkonnaagentuur, 2019. Vaadatud 9. juuni 2023. https://keskkonnaagentuur.ee/media/884/download..

Kuiva paluniidu taimekooslused

Tähtsamateks kuiva paluniidu kasvukohatüübi taimekooslusteks loetakse lamba-aruheina-jussheina kooslust, võnk-kastevarre kooslust, hariliku kasteheina - punase aruheina kooslust, maarjaheina - punase aruheina kooslust.

Niiske paluniidu kasvukohatüüp

Niiske paluniidu kasvukohatüübi reljeefiks on mõhnade, sandurite või saviliivmoreenist kühmude madalamad osad või nendevahelised madalad nõod. Mullaks on gleistunud saviliivmullad, mis on enamasti ülaveest küllastunud. Puurindes kasvab üksikult soo- ja arukaski. Põõsarindes esineb paju ja paakspuud. Rohurindes ohtralt kõrrelisi ja tarnu.

Niiske paluniidu taimekooslused

Tähtsaimaks niiske paluniidu kasvukohatüübi koosluseks loetakse tedremarana ja luht-kastevarre kooslust, kus luht-kastevars on domineerivaks liigiks ning tedremaran esineb karakteerse liigina. Tedremaranat on lihtne teistest maranatest eristada, sest taime õiel on vaid neli kroonlehte, teistel maranatel viis.Rautavaara, T. (1998). Kuidas meie taimi kasutada. Sinisukk. Lk 168-169.

Nimetatud koosluse tüüpilisteks liikideks on veel näiteks punane aruhein, maarjahein, mitmeõiene piiphein, mugultimut, keraluga, niitluga, soo-ohakas.

Viited

Kategooria:Kooslused