Qırmızı Qəsəbə

Qırmızı Qəsəbə ('punane linn'; ; heebrea keeles העיר האדומה, ha-'Ir ha-'Adumá) on küla Aserbaidžaanis Quba rajoonis. 2010. aasta seisuga elas külas 3598 inimest, kellest enamik olid juudid. Arvatakse, et tegemist on ainsa väljaspool USA-d ja Iisraeli asuva puhtalt juutide asulaga. See on ka maailma viimane štetl.

Küla asub Quba linna lähistel Qudyali jõe kaldal ja on Aserbaidžaani Kaukaasia juudi elanikkonna peamine asula. Enim räägitakse külas juuditaadi keelt.

Küla nimi aserbaidžaani, vene ja heebrea keeles tähendab "punast linna" või "punast küla", mis viitab väidetavalt hoonetel kasutatud punastele plaatidele. Mõned allikad väidavad, et linna nimi muudeti teise maailmasõja ajal "juudi asundusest" "punaseks asunduseks" sellepärast, et kaitsta selle elanikke võimaliku tagakiusamise eest seoses Natsi-Saksamaa sissetungiga Nõukogude Liitu.

 Ajalugu 
paremal|pisi| Vaade Qırmızı Qəsəbə sillalt
paremal|pisi| Renoveeritud Giləki (Hilaki) sünagoogi sisemus
paremal|pisi| Külatänav

 Juudid Qubas ja Aserbaidžaanis 
Esimene juudi asula selles piirkonnas kandis Kulgati nime ning asus Gudjalchay vasakul kaldal, vaid mõne kilomeetri kaugusel tänapäevasest Qırmızı Qəsəbəst. Kulgati piirkonna vanad hauakivid ja muud tõendid, mis 18. sajandi alguses Nadir Shahi rünnakute käigus osaliselt hävisid, näitavad, et asulas elasid juudid.

 Juutide asula Quba vastas 
Kui mägijuute oli Quba ümbruses elanud vähemalt 13. sajandist saadik, siis asula rajati ametlikult 18. sajandil. Aastal 1742 andis Quba khaan Huseynali-khaan juutidele loa rajada tagakiusamisest vaba kogukond Quba linnast üle jõe. Algul nimetati seda Jevreiskaja Slobodaks ehk "juudi asunduseks", Nõukogude võimu ajal sai selle nimeks Krasnaja Sloboda ("punane asundus").

Rohkesti juute hakkas külla elama asuma alates 1731. aastast. Pärast Huseynali-khaani surma 1758. aastal oli Quba khaaniriigi valitseja tema poeg Fatali-khaan. Fatali-khaan, kes hindas kõrgelt mägijuutide lojaalsust, tarkust ja töökust, andis neile võimaluse tegeleda põllumajanduse, aianduse, kaubanduse ja käsitööga. Juutidele Qubas loodud soodsate elamistingimuste tõttu kolisid sinna juudid teistest küladest, nagu Qusar, Uçgün, Şuduq, Griz, ning isegi Bakuust, Iraanist, Türgist ja mujalt.

Sinna kolis juute üheksast asulast. Juudid Gilanist kolisid asulasse 1780. aastatel. Asula keskel asus Gilani juutide Gilaki asula. Inimesed, kes tulid Bakuust ja Qubast, elasid Mizrahi (heebrea keeles: "ida") asulas. Ränne erinevatest kohtadest mõjutas tööhõive mitmekesisust. Näiteks mägistest piirkondadest liikunud juudid tegelesid erinevate põllumajandusvaldkondadega ja Iraanist sisserännanud inimesed tegelesid kaubandusega.

Lõpuks ühinesid rünnakutest ja tagakiusamisest pääsenud mägijuudid Husseynanli-khaani peavarjuga Qubas. Hussein-khaani (1722–1758) ja tema poja Fatali-khaani (1758–1789) valitsemisajal kujunenud Quba khaaniriik koosneb Aserbaidžaani põhjapoolsetest maadest Lankaranini. Alates 1722. aastast on Gudyalchay territooriumile elama asunud mägijuudid.

Vene juutide seas oli küla kunagi tuntud kui "väike Jeruusalemm".

Linna on rahaliselt toetanud kohalike Iisraelis elavad sugulased. Kuid pärast Aserbaidžaani iseseisvumist 1991. aastal emigreerusid paljud elanikud Iisraeli, USA-sse ja Euroopasse ning rahvaarv langes tuntavalt.

 Demograafia 
Algselt kogu mägipiirkonnas levinud mägismaa juudi elanikkond koondus üha enam Quba ümber. "Krasnaya Sloboda (Qırmızı QƏsƏbƏ)".

1881. aastal registreeriti Kaukaasia 34 asulas ametlikult 213 138 juuti. Viimase saja aasta jooksul elas Aserbaidžaanis koos mägijuutidega ka teistest etnolingvistilistest rühmadest või nende päritolupiirkonna järgi määratletud juudid: aškenazi juudid, krõmtšakid, kurdi juudid ja Gruusia juudid. Alates 19. sajandist moodustavad vabariigi juudi elanikkonnast aga enamuse mägijuudid.

 Juutide religioossed tavad 
Qırmızı Qəsəbə linnas on kaks sünagoogi: kuue kupliga sünagoog, mis ehitati 1888. aastal ja renoveeriti 2000. aastal, ja "Giləki" (Hilaki) sünagoog, mis ehitati 1896. aastal ja renoveeriti hiljuti. "Qırmızı qəsəbə "Giləki" sinaqoqu".

Külas räägitakse peamiselt juuditaadi keelt, mis on mägijuutide igapäevakeel, ning vene ja aseri keelt. Külas on kaks kooli, neis ühes käib õppetöö aseri ja teises vene keeles.

 Tuntud elanikke 
 Jevda Abramov (1948–2019) – poliitik, Aserbaidžaani parlamendi liige
 Jakov Agarunov (1907–1992) – luuletaja ja näitekirjanik
 Zarakh Iliev (sündinud 1966) – miljardärist kinnisvaraarendaja, sündinud Krasnaja Slobodas
 Yagutil Mišijev (sündinud 1927) – publitsist
 God Nisanov (sündinud 1972) – miljardärist kinnisvaraarendaja, Maailma Juudi Kongressi asepresident 
 German Zahharyayev (sündinud 1971) – ärimees, Venemaa Juudi Kongressi asepresident 
 Albert Agarunov – Aserbaidžaani juudi rahvuskangelane

 Viited 

Kategooria:Aserbaidžaani asulad
Kategooria:Juudid