Sentinel-1

Sentinel-1 on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) programm, mis koosneb satelliitidest, mille eesmärk on teostada sünteetilise avaga radariga (SAR) mõõtmisi Maa vaatluseks ja erinevate rakenduste jaoks, sealhulgas mere, maa ja atmosfääri monitooringuks. Sentinel-1 satelliidid on osa laiemast Copernicuse programmist, mis on Euroopa Liidu ja ESA koostöös ellu viidav Maa vaatluse programm. 

Sentinel-1 programm on loodud eesmärgiga pakkuda operatiivset, mitmekülgset ja globaalset sünteetilise avaga radaritehnoloogial põhinevat vaatlusvõimekust. Sentinel-1 satelliidid võimaldavad koguda radarandmeid ööpäev läbi, olenemata ilmastikuoludest, ning nende võimekus läbistada pilvi, suitsu ja pimedust muudab sellel põhinevad vaatlused eriti väärtuslikuks. Sentinel-1 satelliidid kasutavad aktiivset radaritehnoloogiat, mis tähendab, et satelliit saadab radarlaineid Maa pinnale ja seejärel registreerib tagasipeegeldunud signaali. See võimaldab satelliidil saada andmeid maa- ja merepinnast ning atmosfäärist sõltumatult valgustingimustest. 

Sentinel-1 on missioon, mille täiskonstellatsioon koosneb kahest teineteise suhtes 180° nihkega asetsevast satelliidist. Koos töötades annavad nad Maast täispildi iga kuue päeva järel. Satelliidid kannavad SAR-seadet (sünteetilise avaga radar), mis võimaldab iga kuue päeva järel teostada mõõtmisi ka läbi pilvede ja öisel ajal. SAR mõõdab C-lainealas (sagedusala 5,405 GHz) ning selle parim ruumiline lahutusvõime on 5 meetrit, suutes katta kuni 400 km laiuse riba. Praeguseks on orbiidil Sentinel-1A ja Sentinel-1B, millega saavutati ka missiooni täiskonstellatsioon.
pisi|237x237px|Sentinel-1A kaheksast skaneeringust koosneva radaripildi kujutus Eestist (oktoober-detsember 2014), riigipiir tähistatud valgega
Sentinel-1A startis 3. aprillil 2014. aastal Kourou kosmodroomilt Guajaana ruumisõiduki Sojuz raketiga ja Sentinel-1B startis 25. aprillil 2016. aastal samalt kosmodroomilt samuti Sojuz raketiga. Sentinel-1 satelliidid võivad mõõta väga erinevates režiimides ning sellest oleneb ka saadud andmestiku kasutatavus – näiteks jääseireks ja kiireks reageerimiseks hädaolukordades.

Sentinel-1 missioonil on mitmeid olulisi rakendusi. Üks olulisemaid on merekeskkonna jälgimine, sealhulgas naftareostuse avastamine, merejää mõõtmine, ookeanide ja merede pinnakõrguse mõõtmine, tuule ja laine liikumise hindamine ning mereõnnetuste jälgimine. Sentinel-1 radarvaatlused on olulised ka metsanduse ja maakasutuse planeerimise jaoks, võimaldades metsade seisundi jälgimist, metsade kahjustuste hindamist, metsaressursside kaardistamist ja maakasutuse muutuste jälgimist. Samuti on Sentinel-1 vaatlused kasulikud maavarade kaardistamisel, sealhulgas nafta- ja gaasivarude avastamisel ning kaevandamistegevuste jälgimisel. Lisaks on Sentinel-1 satelliitidel oluline roll katastroofide jälgimisel, nagu maavärinad, vulkaanipursked, üleujutused ja maalihked. Sentinel-1 on peamine ookeanide ja Arktika piirkonna vaatlusandmete allikaks.

 Tehnilised andmed 
Sentinel-1 satelliitide erinevad spetsifikatsioonid:
 Eluiga: 7 aastat (tarvikud 12 aastat)
 Kanderakett: Sojuz
 Lähispolaarne (98,18°) Päikese-sünkroonne orbiit
 Kõrgus: 693 km
 12-päevane kordustsükkel
 175 pööret tsükli kohta
 98,6 minuti pikkune orbiidiperiood
 3-teljeline kõrguse stabiliseerimine
 Stardimass: 2300 kg
 Aku mahutavus: 324 Ah
 Mõõtmed: 3,9 m × 2,6 m × 2,5 m

 Töörežiimid 
Sentinel-1A-l on neli erineva pildistamisulatusega ja ruumilise lahutusega töörežiimi:

 Stripmap kasutab 5 x 5 m ruumilist eraldust ning 80 km ruumilist ulatust
 Interferometric Wide Swath (IW) kasutab 5 x 20 m ruumilist eraldust ning 250 km ruumilist ulatust
 Extra-Wide Swath (EW) kasutab 20 x 40 m ruumilist eraldust ning 400 km ruumilist ulatust
 Wave (WV) puhul luuakse piki orbiiti 20 x 20 km näidispildid 100 km intervallidega

Stripmap, IW, EW režiimid funktsioneerivad 25-minutilise tsükliga iga orbiidi kohta ja WV režiim 75-minutilise tsükliga orbiidi kohta.

 Sentinel-1 satelliidid 
 Sentinel-1A – startis 3. aprillil 2014
 Sentinel-1B – startis 25. aprillil 2016, kättesaamatu alates 23. detsembrist 2021, missioon lõpetati 3. augustil 2022, kuna tekkis toiteprobleem.
 Sentinel-1C – arendusleping allkirjastati Itaalia ettevõtte Thales Alenia Space'iga detsembris 2015; start on kavandatud aprilliks 2023.
 Sentinel-1D – arendusleping allkirjastati Itaalia ettevõtte Thales Alenia Space'iga detsembris 2015; start on kavandatud 2024. aasta teise poolde.

 Võrdlustabel Sentinel-2 ja Sentinel-3-ga 
Võrdlustabel kolme peamiselt kasutatavate Sentinelide vahel: Sentinel-1, Sentinel-2 ja Sentinel-3.
+Copernicuse Sentinelide võrdlusParameeterSentinel-1Sentinel-2Sentinel-3Stardi kuupäevS1-A: 3. aprill 2014
S1-B: 25.aprill 2016S2-A: 23. juuni 2015
S2-B: 7. märts 2017S3-A: 16. veebruar 2016
S3-B: 25. aprill 2018Orbiidi tüüp, tsükli kordusSSO, 12-päevane kordustsükkelSSO, 10-päevane kordustsükkelSSO, 27-päevane kordustsükkelOrbiidi kõrgus693 km786 km814.5 kmAndurC-SARMSISRAL, MWR, OLCI, SLSTRMass2300 kg1140 kg1250 kgAutonoomne operatiivus8-päeva14-päeva27-päevaAndmesalvestus1.4 Tbit2 Tbit300 GbitKanderakettSojuzVegaRockot

 Viited 

__SISUKORDEES__

Kategooria:Euroopa Kosmoseagentuuri kosmosesondid