Stara Krasnjanka hooldekodu pommitamine

11. märtsil 2022 toimus rünnak hooldekodule Stara Krasnjankas Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse. Väidetavalt hõivasid Ukraina relvajõud 7. märtsil Luhanski oblastis Kreminna lähedal Stara Krasnjanka külas hooldekodu ja seadsid seal elanikke evakueerimata tulepositsiooni. 11. märtsil 2022 ründasid venemeelsed separatistid raskerelvadega hooldekodu, samal ajal kui seal viibis veel 71 puudega patsienti ja 15 töötajat. Süttis tulekahju ja hukkus umbes viiskümmend inimest.

Sündmused
OHCHR teatas, et Ukraina sõdurid asusid 7. märtsil positsioonidele Stara Krasnjanka külas asuvas hooldekodus Kreminna lähedal Luhanski oblastis ja rajas seal laskebaasi elanikke ja töötajaid esmalt evakueerimata.

Eelnevatel päevadel olid Ukraina relvajõud väidetavalt mineerinud ümbruskonna ja blokeerinud teed, mis ei võimaldanud kohalikel võimudel hooldekodu juhtkonna nõudel kohapealt evakueerida. 9. märtsil toimus hooldekodus paiknevate Ukraina vägede ja venemeelsete separatistide vahel esimene tulevahetus ja see oli ilma tsiviilelanike surmadeta. On ebaselge, kumb pool esimesena tule avas. 11. märtsil olid hooldekodus vee ja elektrita koos Ukraina sõduritega veel kümned eakad ja puudega patsiendid, kellest osa olid voodihaiged.

11. märtsil ründasid venemeelsete separatistide relvarühmitused uuesti hooldekodu ja kasutasid raskerelvi, kui patsiendid ja personal olid veel sees. Rünnak põhjustas tulekahju, mis levis üle kogu rajatise ja tappis patsiendid, kes ei saanud liikuda. Rühm elanikke põgenes majast, kõndis viis kilomeetrit metsas ja neile andsid abi venemeelsed separatistid. Rünnakust jäi ellu 22 patsienti, kuid 29. juuni seisuga oli hukkunute täpne arv teadmata. 20. märtsil teatas Luhanski oblasti kuberner Serhi Haidai 56 ohvrist. Rünnaku ajal viibis majas 71 puudega patsienti ja 15 töötajat.

Järelkaja
Rünnaku järel teatas Ukraina inimõigusvolinik Ljudmõla Denissova, et rohkem kui 50 hooldekodus viibivat eakat tulistati tahtlikult tankist, ning nimetas rünnakut "rassistlike okupatsioonijõudude" "inimsusvastaseks kuriteoks". Luhanski oblasti kuberner Serhi Haidai teatas 56 rünnakuohvrist, ta nimetas rünnakut "küüniliseks ja tahtlikuks". Ta ütles ka, et okupandid röövisid 15 ellujäänut ja nad viidi Svatove geriaatriahaiglasse, mis oli sel ajal separatistide kontrolli all. 20. märtsil teatas Ukraina peaprokurör süüdistuse esitamisest Venemaale sõjakuritegudes meditsiiniasutuse rünnaku eest ning USA saatkond Ukrainas teatas, et kuriteo eest kannab vastutust Venemaa.

Aprilli esimeses pooles avaldas Venemaa Telegrami kanal video hävinud hooldekodust, millel oli näha varemete vahel palju põlenud surnukehi, laskemoona ja relvi. The Washington Post "kinnitas uue video ja mõnede piltide asukohta, võrreldes neid mitme sõjaeelse arhiivivideo ja hooldekodu fotodega". The Washington Posti andmetel "meie Donbass, LRV-ga liitunud kampaaniarühm, avaldas varem fotosid ja videopaketi, mis näitasid valitud hooldekodu kahjustatud piirkondi ning teatasid, et seal hukkus üle 60 inimese. Rühmituse videomaterjalidel ja piltidel, mida ka The Post kontrollis, ei olnud näha surnukehasid ega relvi."

Ukraina peaprokurör teatas esialgsetest järeldustest, mis ühtisid Haidai jutuga; tema büroo teatas rünnaku eest sõjakuritegudes süüdistuse esitamisest Venemaa vastu. Piirkond oli Venemaa kontrolli all ja Ukraina uurijatel ei õnnestunud sündmuskohale ligi pääseda. 29. juunil avaldas OHCHR aruande inimõiguste olukorra kohta Ukrainas, milles avaldas rünnaku kohta rohkem teavet. Raporti kohaselt kannavad Ukraina relvajõud juhtunu eest märkimisväärset vastutust, sest "mõned päevad enne 11. märtsi rünnakut asusid Ukraina sõdurid hooldekodus positsioonidele, muutes hoone sisuliselt sihtmärgiks".

Vaata ka
Sõjakuriteod Venemaa sissetungil Ukrainasse

Viited

Kategooria:Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)