Oimurõngas

Oimurõngas on metallist ehe, iseloomulik Musta mere piirkonna ja Lõuna-Siberi kultuuride, viikingite, soomeugrilaste, slaavlaste jm naiserõivastusele vanaajal ja keskajal. Oimurõngaid kanti sümmeetriliselt kandja pea külgedel, ligikaudu oimukohtade kohal ja need olid kinnitatud kas peakatte või juuksepalmikute külge. Materjaliks oli enamasti odavam metall, kas vasesulamid või raud, kuid üksikutel juhtudel kasutati ka hõbedat ja isegi kulda.

 Leide Eestist 
Spiraalseid oimurõngaid on leitud noorema pronksiajaPronksist oimurõngad. - Pronksiaeg. Tutulus ja plaatidega ning kuulikestega oimurõngaid rauaaja matustestOimurõngad. - Noorem rauaaeg. Tutulus.
2018. aasta tähelepanuväärne maaleid Ida-Virumaalt oli 15. sajandisse dateeritud hõbedast tahuliste kuulikeste ja helmestega oimurõngas, iseloomulik Kirde-Eesti, Tartumaa ja Setomaa vadja asustusele; seda vormi on peetud linnalise algupäraga ehteksN. Olup. Fotod: mulluse aasta 10 põnevamat arheoloogilist leidu Eestis. - Postimees, 1. jaanuar 2019.
On teateid oimurõngaste kandmisest vadjalastel veel 19. ja 20. sajandil.

 Viited 

Kategooria:Ehted