Donetsi kõrgendik

Donetsi kõrgendik (ukraina Донецька височина) on Ukraina kaguosas paiknev mägismaa, Donetsi kõrgustiku kirdeosa kõrgeim koht. Kõrgendiku maastik on tasane, erosiooni kujundatud ja koosneb nii vanast aluskivimist kui ka noorematest settekivimitest.

Kõrgendiku nimi tuleneb Donetsi jõest. 

 Geograafiline olustik 

Kõrgendik on umbes 350 kilomeetrit pikk ja kuni 150 kilomeetrit lai. Põhjaosas piirneb see Dnepri madalikuga, edelaosas Aasovi kõrgustikuga, lõunaosas Aasovi madalikuga, põhja- ja kirdeosas Kesk-Vene kõrgustikuga. Poliitgeograafiliselt asub seljahari Ukraina Donetski ja Luhanski oblastis ning osaliselt Venemaale kuuluvas Rostovi oblastis. 

Donetsi kõrgendiku iseloomulikuks tunnuseks on reljeefi astmelisus. Piirkond on triiase ladestu tüüpiline näide. Maastik on veelahe Dnepri, Doni ja väikeste Aasovi mere jõgede vahel. Seal on palju orge ja kurusid ning lubjakivialadel karstireljeefi. Piirkonda on palju mõjutanud inimtegevuse jäljed, mistõttu piirkonnale on tavalised karjäärid, aherainemäed ja inimtekkelised veekogud. Kõrgeim punkt kõrgendikul on Savur-Mohõla (277 m), mis oli Donbassi sõjas tähelepanuväärne koht.

Piirkonnas asub Luhanski looduskaitseala, Ukraina steppide looduskaitseala ja Pühade mägede rahvuspark ja mitmed väiksemad maastikupargid. Piirkonnast on avastatud mineraal donbasiit.

Viited

Kategooria:Ukraina geograafia