Märgvaraarvuti

Märgvaraarvuti on orgaaniline arvuti (mida võib nimetada ka tehislikuks orgaaniliseks ajuks või neuroarvutiks), mis koosneb orgaanilisest materjalist "märgvarast", näiteks "elusatest" neuronitest. Neuronidest koosnevad märgvaraarvutid erinevad tavalistest arvutitest, kuna arvatakse, et need on neuronite dünaamilise olemuse tõttu võimelised "ise mõtlema".  Kuigi märgvaraarvuti on endiselt üsna kontseptuaalne, on olnud veidi edu ka nende konstrueerimisel ja prototüüpide loomisel, mis on olnud tõestuseks selle kontseptsiooni realistlikust rakendamisest andmetöötluses tulevikus.

 Prototüübid 
 2021. aasta lõpus näitasid teadlased, sealhulgas kaks Cortical Labsi teadlast, et digitaalsetesse süsteemidesse integreeritud kasvatatud ajurakud suudavad täita eesmärgipäraseid ülesandeid. Täpsemalt õppisid inimese ajurakud mängima simuleeritud (elektrofüsioloogilise stimulatsiooni abil) pongi, mida nad õppisid kiiremini, kui teadaolevad tehisintellekti süsteemid, ehkki siiski nii tehisintellektist, kui ka inimesest madalamal tasemel. Lisaks sellele toob uuring välja "esimesed empiirilised tõendid" erinevate liikide neuronite teabetöötlusvõime erinevuste kohta, kuna inimese ajurakud toimisid paremini kui hiirerakud.  
 Ka 2021. aasta detsembris teatasid Max Plancki polümeeriuuringute instituudi teadlased orgaanilise, väikese võimsusega neuromorfse elektroonika väljatöötamisest, mille nad roboti sisse panid, lastes sellel simulatsioonide asemel päris maailmas, sensomotoorselt õppida. Kiibi jaoks kasutati polümeere, mis kaeti ioonirikka geeliga, et materjal saaks kanda elektrilaengut nagu päris neuronid .  

 Vaata ka 
 Tehisnärvivõrk
 Kvantarvuti
 Märgvara
 Biosensor

 Viited 

Kategooria:Tehisintellekt
Kategooria:Kognitsioon
Kategooria:Neuroteadus