Kassikakk (perekond)

Kassikakk (Bubo) on kaklaste sugukonda kuuluv perekond, kuhu kuulub tänapäeval 10 kassikaku liiki. Mõned suuremad kakuliste seltsi liigid kuuluvad kassikakku perekonda. Varem kuulusid sellesse perekonda ainult kaklased, kellel esines kõrvamoodne sulestik, aga praegu kuuluvad perekonna esindajad ilma nendeta, näiteks lumekakk. Sõna Bubo on ladinakeelne nimetus kassikakkude perekonnale, mis tähendab öökulli. Carl von Linné kasutas seda sõna juba 1758. aastal, et spetsiifiliselt kirjeldada kassikakkuJobling, James A. (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 179. ISBN 978-1-4081-2501-4.. Liigil Bubo milesi puudub eestikeelne nimetus.
alt=|pisi|
TaksonoomiaRiikLoomad AnimaliaHõimkondKeelikloomad ChordataKlassLinnud AvesSeltsKakulised StrigiformesSugukondKaklased StrigidaePerekondKassikakk Bubo
Kõige tuntum perekonna liik on harilik kassikakk (Bubo bubo).

 Ajalugu 
Kassikaku perekonda kirjeldas esimesena 1805. aastal prantsuse zooloog André Duméril. Eelneva tõlkevea tõttu pandi ekslikult aastaks 1806.

Kivististe andmete põhjal on teada, et Bubo liikide esinemine ulatub tagasi minevikku ja on seotud eri piirkondade geoloogilise ajalooga. Ulatuslike kivistiseanalüüside põhjal tundub, et Bubo evolutsiooni keskus asub Aafrikas, kuigi varased harud näivad ulatuvat Lõuna-Aasiast.Voous, K.H. (1988). Owls of the Northern Hemisphere. The MIT Press, ISBN 0262220350.

 Taksonoomia 
Perekonna liikide levila on erinev, aga neid leidub Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Aasias ja Aafrikas. Austraalias ja Antarktikas puuduvad kassikaku perekonna liigid. Liiv-kassikakk, mis on levinud Araabia poolsaarel ning Sahara kõrbe osades Põhja-Aafrikas, kus leidub kiviseid paljandeid, peeti kuni hiljutise ajani harilikku kassikakku alamliigiks. Liiv-kassikakk erineb ilmselt umbes 3,8% mitokondriaalse DNA poolest harilikust kassikakust, mis ületab liikide eristamiseks 1,5% minimaalset geneetilist erinevust.König, Claus; Weick, Friedhelm (2008). Owls of the World (2nd ed.). London: Christopher Helm. Marokos esinevad harilikud kassikakud ei ole ristunud liiv-kassikakkudega.Owls of the World: A Photographic Guide by Mikkola, H. Firefly Books (2012), ISBN 9781770851368. India kassikakk oli seni peetud hariliku kassikakku alamliigiks, aga nende väiksem suurus, eristatav häälitsus ning nende esinemine koos harilike kassikakkudega Hindustani poolsaarel on viinud järelduseni, et tegemist on eraldi liigigaSibley, Charles Gald; Monroe, Burt Leavelle (1990). Distribution and Taxonomy of Birds of the World. Yale University Press.. Damaani-kassikakk näib tähistavat selle geneetilise liini naasmist Aafrika mandrile, kus ta elab elustiili, mis sarnaneb hariliku kassikaku omaga, kuigi lõuna pool. Lumekakk on põhja kassikaku perekonna liik, kes eraldus teistest liikidest vähemalt 4 miljonit aastat tagasi. Kõige silmatorkavam liik on aga ameerika kassikakk. Uuringud on näidanud, et harilik kassikakk ja ameerika kassikakk on praktiliselt identsed liigid.

 Liigid 
 Lumekakk (Bubo scandiacus)
 Ameerika kassikakk (Bubo virginianus)
 Andi kassikakk (Bubo magellanicus)pisi|Ameerika kassikaku poeg 2014. aastal
 Harilik kassikakk (Bubo bubo)
 India kassikakk (Bubo bengalensis)
 Liiv-kassikakk (Bubo ascalaphus)
 Damaani-kassikakk (Bubo capensis)
 Bubo milesi
 Kõnnu-kassikakk (Bubo cinerascens)
 Savanni-kassikakk (Bubo africanus)

 Suhe inimestega 
Öise eluviisi tõttu ei kohtu enamik kassikakke otse inimestega. Aga kaudselt mõjutab inimtegevus neid ikkagi, näiteks metsaraie või elektriliinide tõttu, mille tagajärjel kassikakud sageli surevad, otsides kõrgustikku ja sattudes elektrilöögi ohvriks.

Mõnes piirkonnas on kassikakud olnud suuresti ohustatud jahipidamise ja elupaikade kaotuse tõttuIsaksson, M., & Tegelström, H. (2002). Characterization of polymorphic microsatellite markers in a captive population of the eagle owl (Bubo bubo) used for supportive breeding. Molecular Ecology Notes, 2(2), 91-93..

Kassikakke ka kasvatatakse ja kasutatakse jahilindudenaКузнецова-Шушкевич, И. Н., & Лыженков, В. В. (2021). Экологические методы контроля численности нежелательных видов на объектах народного хозяйства при помощи охотничьих и манных животных. In Современные проблемы охотоведения и экологии (lk. 174-180)..

Viited

Kategooria:Kaklased