Lubikaloo kasvukohatüüp

Lubikaloo kasvukohatüüp asub paetasandike tasastel või kergelt nõgusatel karbonaatsetel muldadel, kus niiskusrežiim ajutiselt vaheldub. Need on märjad alad, kus vee äravool on takistunud või kuhu pinnamoe nõgususe tõttu valgub pinnavesi. Levikuala Eestis on saartel, Lääne- ja Põhja-Eestis. 

Lubikaloo on saanud nime rohurindes domineeriva lubika (Sesleria caerulea) järgi. Osaliselt sarnaneb osja kasvukohatüübiga muldade ja alustaimede poolest.EMU kasvukohatüübid

 Mullad 
Iseloomulikud on gleistunud ning õhukesed paepealsed karbonaatsed mullad. Neil on 5–30 cm paksune huumushorisont, mille alla jääb porsunud paekiht või savine rähk. Metsakõdu kiht puudub või on väga õhuke.Jaanus Paal. Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon, Tallinn: Tartu Ülikooli Ökoloogia ja Botaanika Instituut, 1997 Mullad annavad neutraalse reaktsiooni, pH on kuni 6,6. Vee äravool on aeglane või takistatud paekihi tõttu. Veerežiim on vahelduv, kevadel on mullad sulavee tõttu niisked, suve kuivadel perioodidel võib muld läbi kuivada, mis võib piirata taimestiku kasvu. Kuivperioodil ajutist veega küllastumist saab tuvastada gleistumistunnuste või indikaatortaimede (Carex spp.) abil.

 Puistu 
Puistu moodustavad peamiselt hõredalt kasvavad männid (Pinus sylvestris), segapuistu puhul võib kasvada mändide vahel näiteks arukaske (Betula pendula) ja kuuske (Picea abies), harvemini saart (Fraxinus excelsior).

 Alusmets 
Põõsarinne on vahelduva tihedusega ning liikidelt küllaltki rikas. Sealseid liike:
 Harilik sarapuu (Corylus avellana)
 Harilik kadakas (Juniperus communis)
 Harilik kuslapuu (Lonicera xylosteum)
 Harilik türnpuu (Rhamnus catharticus)
 Mage sõstar (Ribes alpinum)
 Harilik paakspuu (Frangula alnus)
 Harilik lodjapuu (Viburnum opulus)
 Harilik kibuvits (Rosa vosagiaca)
 Harilik vaarikas (Rubus idaeus)

Rohurinde mitmekesisus ja liigid sõltuvad mullakihi veerežiimist ja tüsedusest. Domineeriv liik on lubikas (Sesleria caerulea). Lisaks lubikale esineb liike:
 Vesihaljas tarn (Carex flacca)
 Punanupp (Sanguisorba officinalis)
 Hirsstarn (Carex panicea)
 Angerpist (Filipendula vulgaris)
 Tedremaran (Potentilla erecta)
 Harilik nurmenukk (Primula veris)
 Ojamõõl (Geum rivale)
 Lillakas (Rubus saxatilis)
 Kortsleht (Alchemilla spp.)

Samblarinne on hõre, asub peamiselt mikrokõrgendikel. Esineb liike:
 Metsakäharik (Rhytidiadelphus triquetrus)
 Niiduehmik (Thuidium philibertii)
 Harilik roosammal (Rhodobryum roseum)
 Lehiksamblad (Plagiomnium spp.)

 Viited 

Kategooria:Kasvukohatüübid