Bad Aussee

Bad Aussee (keskbaieri Bod Ossee) on linn (Kurstadt) Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas, mis asub Trauni jõe kolme allika ühinemiskohas Ausseerlandi piirkonnas. Bad Aussee on Salzkammerguti järvedepiirkonna Steiermargi osa majandus- ja kultuurikeskus. Linn on väidetavalt Austria geograafiline keskpunkt, mida tähistab linna keskel asuv kivist monument.

Koos teiste alpilinnadega osaleb Bad Aussee Aasta Alpilinna Ühingus Alpide konventsiooni rakendamiseks, et saavutada Alpide kaare säästev areng. Bad Aussee pälvis 2010. aasta Alpilinna tiitli.

 Ajalugu 

Eelajaloolisi esemeid on avastatud lähedalasuvast Salzofeni koopast. Linn hakkas õitsema keskajal, kui 13. sajandi lõpul alustas tegevust soolatööstus. Bad Aussee sai turulinnaks 1295. aastal. Romaani ja hilisgooti stiilis Püha Pauluse kihelkonnakirik pärineb 13. sajandist ja 1420. aastast on seal gooti stiilis Madonna. Sakramendimaja pärineb 1523. aastast. Meranplatzi väljakul asuv Spitalkirche ('haiglakirik') püstitati enne 1395. aastat ning seal on kaks 15. sajandist pärit liigutatavate tiibadega gooti stiilis altaripilti ja freskosid.

Teised olulised ajaloolised ehitised on Kammerhof, mis ehitati enne 1200. aastat. 1926. aastani asus seal piirkonna soolavalitsus. Võluvad majad, mis pärinevad 15. sajandist, ümbritsevad Kurparki ja harmoonilist linnakeskust. Bad Aussee oli postiljoni tütre Anna Plochli sünnikodu, kellest sai ertshertsog Johanni naine, kelle majanduslikku, kultuurilist ja hariduslikku mõju Steiermargile ja Salzkammergutile mäletavad inimesed siiani. Armastatud ertshertsogi kuju seisab Bad Aussees Kurparki keskel.

Linn ehitati üles ja ümber soolatööstuse.


 Turism 

Tänapäeval on linna põhirõhk kultuuril ja turismil. Bad Aussees on suurepärane piirkondlik muuseum Kammerhofmuseum, kus on eksponaadid kohalike traditsioonide ja tavade ning soolakaubanduse kohta ja piirkonnast leitud fossiilide kogu. Linnakeskuses on ka spaa Vital Bad Aussee, mis pakub meditsiinilisi soolaveevanne (mineraalveevanne) ja Kneippi kuuri teraapiat, mille leiutas saksa preester Sebastian Kneipp. See teraapia ühendab külma vee ravi, dieedid ja väljas treenimise. Linn toetab ka muusikafestivali Ausseer Jazzfrühling, mis kestab igal kevadel mitu nädalat.

Bad Ausseest pääseb ligi kahele suusapiirkonnale: Loserile ja Tauplitzile. Loseri suusapiirkonnast avaneb suurepärane vaade Dachsteini liustikule ja seda on hiljuti moderniseeritud. Tauplitzi suusapiirkonnas saab ka õhtuti murdmaal suusatada või kelgutada.

 Järved 

Bad Aussee lähedal on viis järve.

pisi|püsti|Mercedese sild

Altaussee järv (saksa Altausseer See) on maaliline veekogu Loseri mäe jalamil. Järve ümbritseb hoolitsetud jalgrada ja selle kaldal asub Altaussee küla.

Sommersbergersee on väiksem järv, mis ei ole nii sügav kui teised piirkonna veekogud ja on sellisena igal aastal palju varem ujumiseks sobiv.

Grundlsee järv (vahel ka das Steirische Meer 'Steiermargi meri') on suurim järv Steiermargi liidumaal. Grundlsee juures saab rentida elektripaadi tunni kaupa ja selle ümbruses on avalikud rannad. Grundlseed toidavad kaks väiksemat järve, Toplitzi järv (saksa Toplitzsee) ja Kammersee.

Toplitzsee, kus natsid nii relvi katsetasid kui ka väidetavalt võltsitud valuutat müüsid, on piirkonna paljude kohalike pärimuste allikas. See on ainulaadne selle poolest, et sellel on kaks veekihti, millest ülemine koosneb mageveest ja teine selle all soolasest veest.

Kammersee on määratud Trauni jõe lähtekohaks ja sinna pääseb tegelikult ainult Toplitzseest paadiga. Väikeettevõte pakub giidiga ekskursioone Kammerseele Plätteniga, piirkonnale ainulaadse lamedapõhjalise paadiga, mida kunagi kasutati soolakaubanduses. Maria Theresia valitsemisajal lõid süüdimõistetud Kammerseed ja Toplitzseed eraldavasse kivisse ava, et aidata saematerjali transportimisel.

 Kultuur ja traditsioonid 
 Fasching 

Bad Aussee suurim iga-aastane sündmus toimub Faschingsdienstagil (vastlapäeval), kui Flinserlid riietuvad litritega kostüümidesse ja marsivad läbi linna, et teatada kevade tulekust. Lapsed loevad Flinserlid ette vanu riime ja neid premeeritakse pähklite või maiustustega. Flinserlidega on kaasas Zacharinid, kes hoiavad pealtvaatajaid rivis, vehkides pulkade otstes seapõitega ja koputades nendega aeg-ajalt inimestele pähe. Pidustuse lõpetavad Trommelweibid (trumminaised). Trommelweibid on seltskond naiste öösärkidesse riietatud mehi, kes käivad trumme, potte ja panne põrutades kõrtsist kõrtsi ning naudivad tasuta toitu ja õlut. Jutu järgi sai Trommelweibide traditsioon alguse eelmisel sajandil, et kõrtsides käinud mehed saaksid oma naiste kallal nalja visata: tollal ei tohtinud naisi sellistesse asutustesse lubada ning nad kasutasid sageli pottide-pannide paugutamist väljaspool ruume, et saada oma abikaasad välja tulema, koju tulema ja kuivama. Kõrtsides, pubides ja restoranides käib Heilige Drei Faschingstage ('kolme püha karnevalipäeva') ajal sageli kostüümides nautlejaid, keda nimetatakse Maschgera'deks.

 Narzissenfest 

Bad Aussee teine ​​suur iga-aastane üritus on Narzissenfest (nartsissifestival). Igal kevadel, mai viimasel nädalavahetusel, konstrueerivad osavõtjad nartsissiõitest valmistatud massiivseid lilleskulptuure ja paradeerivad neid suurtel vankritel piirkondliku rahvamuusika saatel läbi linna. Mõnda neist lilleskulptuuridest eksponeeritakse hiljem Grundlsee või Altausseersee kaldal, vaheldumisi aastast aastasse.

 Glöckler und Berigeln 

Teine kohalik komme toimub 5. jaanuaril. Päeval käivad lapsed, keda kutsutakse Glöckler, väikeste kellade ja kottidega ukselt uksele ning saavad Faschingskrapfen (sõõrikud), apelsine, šokolaadi või pähkleid. Õhtul on täiskasvanute kord! Nad lähevad tänavatele Berigeln riietatuna, räbalates traditsioonilistes rõivastes, nägu kaetud musta riidemaskiga. Nad kannavad endaga kaasas suuri lehmakellasid, millega annavad teada oma tulekust nendele, kes avavad neile oma kodud. Kui Berigeln koju sisenevad, hoiduvad nad oma identiteedi varjamiseks rääkimast. Tavaliselt püüab peremees nende identiteeti ära arvata, täites neid kodus valmistatud napsi, õlle, Faschingskrapfen ja muu toiduga.

 Tracht 

Bad Aussee on Austrias ainulaadne, kuna selle elanikud kannavad iga päev Trachti (traditsiooniline riietus). Naiste jaoks koosneb see Dirndlist, mis on liibuva pihiku ja täisseelikuga kleit. Paljud naised valivad Ausseerdirndli kandmise, millel on roheline pihik, roosa seelik ja lilla põll.

 Kuulsaid elanikke 

 Klaus Maria Brandauer, Austria näitleja ja lavastaja
 Barbara Frischmuth, Austria kirjanik
 Alfred Komarek, Austria kirjanik
 Paul Preuß, Austria ronija
 Ulla Weigerstorfer, Miss World 1987

 Muusika 

 Ausseer Hardbradler, reggae bänd
 Joy, eurodisko grupp

 Viited 

Kategooria:Steiermargi liidumaa vallad