Jüri Liiv

Jüri Liiv (sündinud 24. detsembril 1964) on eesti materjaliteadlane, keemik ja leiutaja. 

 Haridus 
Jüri Liiv on õppinud alates 1971. aastast Kohtla-Järve 1. Keskkoolis, seejärel Tallinna 37. Keskkoolis ja Tallinna 1. Keskkoolis. Kooli ajal võitis ta mitmes aines vabariiklikke olümpiaade; teadaolevalt on Jüri Liiv ja Jaan Kalda ainsad eestlased, kellel on õnnestunud võita individuaalarvestuses Nõukogude Liidu olümpiaad füüsikas. Bioloogias saavutas ta NSV Liidu olümpiaadil II koha.

1981. aastal jätkas Liiv õpinguid Tallinna Polütehnilises Instituudis tööstuselektroonika-2 erialal (pooljuhtide tehnoloogia). Ülikooli ajal oli ta üleliidulise üliõpilasmaleva Magadani Eesti rühma komandör ja TPI mälumängumeeskonna kapten. Mälumänguga on tegelenud Liiv ka hiljem, ta on mitmekordne Eesti meister ja Maakilva võitja.. ETIS. (11. november 2022). Eesti Teadusinfosüsteem.

1986. aastal eksmatrikuleeriti ta ülikoolist seoses eriarvamustega KGB-ga. Aasta pärast ennistati ta kõrgkooli. 1987. aastal sai Jüri Liiv magistrikraadi Tallinna Tehnikaülikoolis. 2014. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö keemias ("ATRP – polümeerimolekulide aatomhaaval modifitseerimine").

Töökäik
 1998–2001 Riigikantselei KülaTee projekti programmijuht
 2008–2009 ja 2011–2012 Tartu Ülikooli Keemia Instituudi insener 
 2007–2012 Visitret Displays OÜ teadusjuht 
 2018–2019 Eesti Maaülikooli teadur 
 2016–2017 ja 2019–2020 Tartu Ülikooli keemia instituudi kolloid- ja keskkonnakeemia teadur
 2019–2021 Eesti Maaülikooli metsanduse ja inseneeria instituudi maaehituse ja veemajanduse õppetooli teadur 
 2021–2022 Tartu Ülikooli Keemia Instituudi keskkonnasõbralike materjalide keemia teadur

Juba keskkooliõpilasena tegi Jüri Liiv kaastööd mitmele ajalehele (põhiliselt varjunimede all), Eesti Raadiole ja Eesti Televisioonile. 1986 eksmatrikuleerimise järel töötas Jüri Liiv Gunnar Grapsi ansambli helimehena; käidi ka kuuajalisel turneel Tšornobõli ümbruses. 

1988. aastal kirjutas ta tekste saatele "HTV uudised". Tegu oli esimese telesaatega tollases Nõukogude Liidus, kus avalikult tehti nalja kehtiva korra üle. Saatesari keelustati peatselt, kuid Jüri Liiv sai selle eest televisiooni aastapreemia. Hiljem on ta töötanud lühikest aega BNS-i uudistetoimetajana ja ajakirja +1 peatoimetajana. Jüri Liiv avaldab seni reisikirju ja teadusvaldkonda tutvustavaid artikleid.
1988. aastal aitas ta käivitada esimest NSV Liidu mitteriiklikku valuutakauplust ELKE Electronics Tallinnas (kuulus EKE süsteemi) ja oli lühidalt ka selle direktor. Samal aastal käivitas Jüri Liiv oma turismifirma Sarved ja Sõrad, mis korraldas reise Euroopasse, Kagu-Aasiasse ja Lõuna-Ameerikasse. Ka see oli endise NSV Liidu alal esimene omataoline. Ta on ka hiljem olnud reisijuhiks põhiliselt Ladina-Ameerikas ja Vaikse ookeani regioonis.

1998 asus Jüri Liiv tööle KülaTee programmi juhina, mille eesmärk oli internetiseerida Eesti kohalikud omavalitsused ja II etapis rajada avalikud internetipunktid kõigis Eesti raamatukogudes.

Hiljem leiutas Jüri Liiv patenteeritud painduva e-paberi tehnoloogia Visitret ja oli sama alaga tegeleva ettevõtte arendusjuht.

Pärast doktoritöö kaitsmist on Jüri Liiv töötanud põhiliselt Tartu Ülikoolis, kuid osalenud ka Eesti Maaülikooli uurimisprojektides.

Põhilised uurimisvaldkonnad:
 makromolekulid
 humiinained
 turvas (ökoloogia ja keemia)
 turbamaterjal elamute 3D-printimiseks
 HTL (hydrothermal liquefaction) – suurte molekulide lõhkumine superkriitilises olekus
 kavitatsioon
 potsolaansed reaktsioonid.

Ta on osalenud mitmes rahvusvahelises projektis, sh Sahara taasmetsastamine (Alžeeria) ja riisitootmisjääkidest majade ehitusmaterjali loomine (Keenia).

Teosed
 "Keemia õhtuõpik", Hea Lugu 2018
 "Füüsika õhtuõpik", Hea Lugu 2021
 "Suur rohepesu käsiraamat", Hea Lugu 2023
 "Inimrumalusel pole piire", Hea Lugu 2024

Ta on kirjutanud populaarsed raamatud "Keemia õhtuõpik" ja "Füüsika õhtuõpik"; esimese eest anti Jüri Liivile riiklik teaduste populariseerimise auhind trükisõna kategoorias. 

2023. aastal ilmus tema raamat "Suur rohepesu käsiraamat"."Rohepöörde-skeptiline rahvaraamat ajas teadlased tülli" ERR Novaator, 18. oktoober 2023 Raamat sai väga populaarseks ning ilmus mitmeid kiitvaid arvustusi.. Loomulikult tekitas ta ka väga valulise reaktsiooni asjast huvitatud ringkondades. Raamatu illustreerimiseks ja infograafika kujundamiseks oli kirjastus Hea Lugu saanud toetust 4500 eurot. Nüüd nõudis Eesti Teadusagentuuri teaduse populariseerimise osakonna juhataja Annely Allik algul raamatu müügilt korjamist, hiljem (kui see ei õnnestunud) teadusagentuurile viitava märke eemaldamist. Ometi oli enne toetuse saamist esitatud teadusagentuurile neli peatükki valmiskujul, sh kaks kõige rohkem huvigruppe puudutanut: "Mets" ja "Vesinikuenergeetika". Hoolimata kriitikast (või ka tänu sellele) on raamat muutunud bestselleriks ja novembri alguses (2 kuud pärast esmatrüki ilmumist) anti välja juba kolmas tiraaž, mis on ainukordne Eesti populaarteaduslike raamatute ajaloos. Poole aasta jooksul ilmus viis trükki.

Jüri Liivi seni viimane teos "Inimrumalusel pole piire" ilmus 2024. aasta oktoobris.

 Patendid 
 Biomassi hüdrotermilise veeldamise ja gaasistamise meetod ning süsteem (2021).
 Meetod orgaanilise mullaparandaja-täisväetise Turps valmistamiseks turba baasil tootmiseks (2018). See parandab oluliselt taimede juurdumist, taastab hävinud mulla ning võimaldab kasutada samaväärse saagi saamiseks umbes 30% vähem väetisi.
 Active optical element: e- paberi tehnoloogia Visitret (2013).
 Meetod elektreetemulsioonil põhineva aktiivelemendi materjali valmistamiseks (2006).

 Viited 

Kategooria:Eesti keemikud
Kategooria:Eesti leiutajad
Kategooria:Eesti materjaliteadlased
Kategooria:Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Kategooria:Sündinud 1964