Serhi Kõslõtsja

Serhi Olehovõts Kõslõtsja (ukraina keeles: Сергій Олегович Кислиця; sündinud 15. augustil 1969 Kiievis) on Ukraina karjääridiplomaat, kes on alates 13. veebruarist 2025 Ukraina esimene asevälisminister. 

Enne seda oli ta Ukraina erakorraline ja täievoliline suursaadik ja Ukraina alaline saadik ÜRO-s. Varem on ta töötanud Ukraina asevälisministrina (2014–2019).

Haridus
Kõslõtsja on lõpetanud Kiievi ülikooli magistrikraadiga cum laude rahvusvahelises õiguses. Ta valdab vabalt ukraina, inglise, vene, hispaania ja prantsuse keelt.

Töökäik
Kõslõtsja alustas karjääri rahvusvahelises diplomaatias Ukraina välisministeeriumi praktikandina. Järgmise kaheksa aasta jooksul täitis ta mitmeid diplomaatilisi ülesandeid, sealhulgas oli asetäitja eriassistent, Ukraina välisministri esimene asetäitja; Euroopa Nõukogu välisministeeriumi osakonna juhataja, Ukraina teine ja esimene sekretär (poliitiline), suursaadiku eriassistent, Ukraina saatkond Belgias, Hollandis ja Luksemburgis ning Ukraina esindus NATO juures; WEU-Ukraina kontaktpunkt (Brüsselis); Ukraina välisministri kantseleiülem; välisministri vanemnõunik, nõunike ja suursaadikute rühm, MFA, Ukraina.

2001. aastal sai Kõslõtsjast poliitikanõunik Ukraina saatkonna Washingtonis, enne kui temast sai saatkonna poliitiline minister-nõunik.

2006. aastal määrati ta Ukraina välisministeeriumi rahvusvaheliste organisatsioonide peadirektoriks.

Kõslõtsja määrati 2014. aastal Ukraina asevälisministriks. Ta oli ministri asetäitja Krimmi annekteerimise ajal Venemaa poolt ja osales annekteerimisele reageerimises rahvusvahelises tegevuses. 2016. aastal anti talle erakorralise ja täievolilise suursaadiku teenistusaste. Kõslõtsja on olnud ka Ukraina suursaadik Trinidadis ja Tobagos. 

Ukraina alaline esindaja ÜRO-s
Kõslõtsja määrati 2019. aastal Ukraina alaliseks esindajaks ÜRO-s.

2021. aastal pälvis Kõslõtsja 3. järgu teenetemärgi ("märkimisväärse isikliku panuse eest Ukraina rahvusvahelise koostöö tugevdamisse, paljude aastate viljaka diplomaatilise tegevuse ja kõrge professionaalsuse eest").pisi|Kõslõtsja 2014. aasta Genfi kõnelustel

Venemaa sissetung Ukrainasse
2022. aasta alguses pälvis Kõslõtsja rahvusvahelise meedia tähelepanu, kui ta esitas mitmeid kommentaare seoses Venemaa 2022. aasta sissetungiga Ukrainasse, sealhulgas mõistis hukka Venemaa presidendi Vladimir Putini ja Venemaa esindaja ÜROs Vassili Nebenzja. 

23. veebruaril 2022 teatas president Vladimir Putin sissetungist videosõnumiga pool tundi enne julgeolekunõukogu Ukraina-teemalise kohtumise erakorralist istungit. Pärast seda kutsus Kõslõtsja kohtumisel Venemaa esindajat Vassili Nebenzjat "helistama kohe Lavrovile" ja "tehke kõik võimaliku sõja peatamiseks". Pärast seda, kui Nebenzja oli keeldunud seda tegemast ja keeldus loobumast Julgeolekunõukogu eesistumisest, ütles Kõslõtsja Venemaa esindajale, et sõjakurjategijad ei lähe puhastustulele, vaid "otse põrgusse", mis äratas meedias märkimisväärset tähelepanu.

Kui ajakirjanik küsis Nebenzja väite kohta, et sõjalist operatsiooni Ukrainas "ei nimetata sõjaks", vastas Kõslõtsja, et "te tahate, et ma lahkaksin inimese hullumeelset semantikat, kelle president rikub hartat, kelle president kuulutas välja sõja ja tema mängib sõnadega”.

USA ja Albaania esitatud resolutsiooni eelnõu, mis mõistis hukka Venemaa agressiooni, kukkus lõpuks läbi Venemaa veto tõttu. Kõslõtsja pidas Venemaa tegevust õigustamatuks ja Venemaa delegatsiooni ebausaldusväärseks.

28. veebruaril ÜRO Peaassamblee eriistungil ütles Kõslõtsja: "Kui [Putin] tahab end tappa, ei pea ta tuumaarsenali kasutama. Ta peab tegema seda, mida see mees Berliinis tegi punkris 1945. aasta mais."

1. märtsil luges Kõslõtsja ÜRO Peaassambleel kõneldes ette väidetavalt "tegeliku ekraanipildi" surnud Vene sõduri telefonist leitud sõnumitest, märkides, et need sõnumid saadeti "mõni hetk enne", kui sõdur surma sai. Sõnumid saadeti nimetu venelaselt tema emale ja sisaldas sõnu: "Ema, ma olen Ukrainas. Siin käib tõeline sõda. Ma kardan. Me pommitame kõiki linnu korraga, sihikul on isegi tsiviilisikud ja «Nad kutsuvad meid fašistideks. Ema, see on nii raske.”

Diplomaatiline teenistusaste
 Erakorraline ja täievoliline suursaadik (2016).

Tunnustus
 50px| – teenetemärk (22. detsember 2021) – olulise isikliku panuse eest Ukraina rahvusvahelise koostöö tugevdamisel, paljude aastate viljaka diplomaatilise tegevuse ja kõrge professionaalsuse eest.

Viited

Välislingid

Kategooria:Ukraina poliitikud
Kategooria:Kiievi ülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1969