Alice Ball

pisi|Hydnocarpus wightianus'e pähkel
pisi|Molokai saar Hawaii saartel, kus raviti 20. sajandi algul leeprahaigeid
Alice Augusta Ball (24. juuli 1892 Seattle, Washingtoni osariik – 31. detsember 1916 Seattle) oli USA keemik, kelle töö põhjal loodi temanimeline meetod (ingl Ball Method), mis oli 20. sajandi algul kõige tõhusam pidalitõve ravimise viis. 

Ta oli esimene Hawaii ülikoolis magistrikraadi saanud naine ja mustanahaline, samuti selle ülikooli esimene naissoost ja mustanahaline keemia õppejõud. Ball suri 24-aastaselt, tema panust teadusse tunnustati alles aastaid pärast surma.

 Hariduskäik 
Ball omandas bakalaureusekraadi Washingtoni ülikoolis farmatseutilises keemias (1912) ja farmaatsias (1914) ning avaldas toona kaasautorina ka esimese teadusartikli. Aasta hiljem sai magistrikraadi Hawaii ülikoolis.

 Teadustöö 
Magistritööd tehes uuris Ball taimede keemilist koostist, eriti Hawaiil kasvavat kaava-piprapõõsast (Piper methysticum), millega kohalikus rahvameditsiinis raviti paljusid haigusi. Ball uuris, kuidas taimes leiduvaid aineid eraldada ja ravimina süstida. USA arst Harry T. Hollmann, kes uuris käsnviljaku Hydnocarpus wightianus pähklite õli eraldamisvõimalusi, palus ta 1915. aastal appi, et teha see õli lihtsamini kasutatavaks. Koostöös keemiaprofessor Arthur L. Deaniga suutis Ball vähem kui aastaga muu töö kõrvalt ja tasuta ka lahenduse leida. Pärast Balli surma 1916. aastal tegi Dean naise meetodis väikseid kohendusi ja avaldas selle enda tööna ehk "Deani meetodina". 1922. aastal avaldas Hollmann artikli, kus kinnitas, et meetodi autor oli Alice Ball.

 Isiklikku 
Ball sündis Seattle'is, tema isa oli mustanahaline fotograaf, toimetaja ja jurist James Presley Jr., ema valgenahaline fotograaf Laura Louise Howard Ball ning vanaisa oli tunnustatud fotograaf James Presley Ball. Kümneaastaselt kolis Ball Honolulusse, kuna pere lootis, et sealne kliima avaldab head mõju vanaisa artriidile, kuid too suri 1904. aastal ja pere kolis tagasi Seattle'isse, kus tüdruk ka hiljem ülikooli läks. Pärast Hawaiile kolimist ja sealses ülikoolis töötamist haigestus Ball 1916. aastal. Pole teada, kas ta hingas sisse klooriaure või nakatus tuberkuloosi, kuid samal aastal ta suri.

 Postuumne tunnustus 
2000. aastal avati Hawaii ülikooli juures Balli saavutusi tunnustav mälestustahvel. Samal päeval kuulutas Hawaii osariigi asekuberner Mazie Hirono 29. veebruari Alice Balli päevaks, mida tähistatakse iga nelja aasta järel.

 Vaata ka 
 leepra mükobakter
 Matilda efekt

 Viited 

Kategooria:Ameerika Ühendriikide keemikud
Kategooria:Washingtoni Ülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1892
Kategooria:Surnud 1916