2023. aasta Brasiilia kolme võimu väljaku ründamine

8. jaanuaril 2023 tungisid Brasiilia Rahvuskongressi hoonesse endise Brasiilia presidendi Jair Bolsonaro toetajad pärast tema kaotust Luiz Inácio Lula da Silvale 2022. aasta Brasiilia presidendivalimistel. Föderaalsenati presidendi kohusetäitja Veneziano Vital do Rêgo kinnitas, et meeleavaldajad tungisid Saadikutekoja rohelisse saali ja üritasid tungida Planalto paleesse, kus töötab Brasiilia president.

Meeleavaldajad marssisid armee peakorteri juurest, kus nad olid Brasiilia 2022. aasta valimistulemuste vastaste protestide käigus nädalaid istunud, nõudes sõjaväelt riigipööret. Lula da Silva valitsus üritas neid protestilaagreid välja tõsta, kuid kui see polnud võimalik, käskis ta turvavalvet tugevdada. Ka justiitsminister kordas tol nädalal, et laagrid lammutatakse. Meeleavaldajad tungisid Brasiilia presidendi paleesse ja föderaalse ülemkohtusse. Meeleavaldajad lõhkusid politseipiire ja astusid vastu pulkadega relvastatud politseinikele, kes lasid nende pihta pisargaasi. Kohaliku meedia hinnangul osales juhtunus umbes 3000 inimest.

Kell 18.00 UTC-3 teatas Lula, et on allkirjastanud dekreedi, millega lubab jaanuari lõpuni föderaalset sekkumist Brasiilias.

 Kontekst ja eelnev taust 
 Enne valimisi ja valimiste jooksul 
Jair Bolsonaro presidendiks oleku ajal levitasid tema liitlased ja toetajad ideed 2021. aasta Washingtoni kapitooliumi rünnakuga sarnasest rünnakust, eriti Bolsonaro valimiskaotuse eelduses.

2022. aasta üldvalimistel, kus presidendikandidaatidena kandideerisid tollane president Jair Bolsonaro ja toonane endine president Luiz Inácio Lula da Silva, järgnesid mitmed Bolsonaro toetajatega seotud juhtumid, sealhulgas poliitiline vägivald, politsei jõhkrus ja tööandjate ahistamine, mida kõike kasutati valijate hirmutamiseks. Pärast seda, kui Lula nendel valimistel võitjaks kuulutati, blokeerisid sajad Bolsonaro fännid teid, asudes laagrisse mõne Brasiilia sõjaväekasarmu juurde, kutsudes üles riigipöördele, et takistada Lulal presidendina ametisse astumast.

2022. aasta Brasiilia presidendivalimised olid pälvinud rahvusvahelist tähelepanu ning teadlaste ja valitsusametnike seas oli üle maailma levinud arusaam riigipöörde ohust. Kardeti, et riik annab teed USA-s toimunud Washingtoni kapitooliumi sissetungiga sarnastele tegudele, kui toona püüdis rühm Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi toetajaid takistada 2020. aasta presidendivalimiste võitja Joe Bideni võidu kinnitamist.

Osa sõjaväereservist soovis enne valimiste teist vooru veokijuhtide streiki, sealhulgas kolonel Marcos Koury. 16. oktoobril 2022 avaldatud video oli üks mitmest Koury katsest õhutada enne valimiste teist vooru veokijuhtide üldstreiki. Idee seisnes selles, et autojuhid peaksid halvama Brasiilia, et avaldada toetust Bolsonarole, kellel oleks aega avaldada ajutine meede, mis käivitaks trükitud hääletamise. Koury videot sulgemiste kohta jagati Telegramis mitmes Bolsonaro grupis ja päevi hiljem hakkasid nende samade rühmituste liikmed pärast valimisi propageerima teetõkkeid. Sulgemise üleskutseid tehti ka TikTokis ja YouTube'is.

Teise vooru valimised võitis Lula üle 60 miljoni (50,90%) häälega. Bolsonaro sai ligi 58 miljonit (49,10%) häält.

 Valimiste järel 
Rekameeste protestid vähenesid 3. novembril 2022, kuid Jair Bolsonaro toetajad hakkasid koonduma Brasiilia relvajõudude rajatiste lähedusse. Meeleavaldused salvestati sõjaväerajatiste juures São Paulo, Rio de Janeiro, Brasília, Florianópolise, Recife, Salvadori linnades ning teistes Brasiilia linnades ja piirkondades. Mõned Bolsonaro pooldajad kutsusid üles sõjalisele riigipöördele.

Brasiilia kohtud kinnitasid Lula valimisvõidu ametlikult 12. detsembril 2022, kui paremäärmuslikud Bolsonaro pooldajad tungisid Brasílias föderaalpolitsei peakorterisse ja süütasid tänaval sõidukeid pärast seda, kui üks meeleavaldajatest vahistati vägivallale õhutamise eest, et ära hoida Lula ametisse vandumine. Politsei kasutas nende hajutamiseks uimastavaid granaate ja pisargaasi. Politsei hoidis 23. detsembril ära pommiplahvatuse Brasília rahvusvahelise lennujaama lähedal ning kahtlusalune peeti kinni päev hiljem. Tema ütluste kohaselt ajendas teda Bolsonaro, kes kahtles minevikus toimunud valimisprotsessi aususes.

Vaatamata mõningatele julgeolekuprobleemidele toimus Lula kolmas inauguratsioon 1. jaanuaril 2023. Bolsonaro toetajad sooritasid Lula valitsuse alguses veel mitmeid rünnakuid.
pisi|Meeleavaldajaid nähti Brasiilia Keisririigi lipuga.

 Sündmused 
7. jaanuari hommikul saabus Brasíliasse üle 100 bussi kõigist Brasiilia piirkondadest, tuues kohale Bolsonaro toetajaid. Nad ühinesid 200 inimesega, kes olid juba armee peakorteri ees laagris, tõstes koguarvu üle 4000 inimese. 8. jaanuari pärastlõunal marssisid meeleavaldajad marssisid armee peakorteri juurest, kus mõned neist olid protestide käigus nädalaid laagris olnud, nõudes sõjaväelt riigipööret. Lula valitsus püüdis neid laagreid välja tõsta, kuid kui see polnud võimalik, käskis ta turvalisust tugevdada. Ka justiitsminister kordas tol nädalal, et laagrid lammutatakse. Meeleavaldajad lõhkusid politseipiire ja astusid vastu keppidega relvastatud politseinikele, kes lasid nende pihta pisargaasi. Seejärel üritasid meeleavaldajad siseneda Palácio do Planaltosse, täitevvõimu ja föderaalse ülemkohtu asukohta. Kaks helikopterit üritasid rahvahulka laiali ajada.

Mõned protestijad ründasid väljaande Folha de São Paulo fotograafi Pedro Ladeirat ja röövisid teda. Sama juhtus ühe väljaande Metrópoles ajakirjanikuga.

Rahutuste ajal oli Lula da Silva São Paulos Araraquaras. Bolsonaro viibis sündmuse ajal Florida osariigis Orlandos.

Kell 18:00 Brasiilia aja järgi (UTC -03:00) teatas Lula, et on allkirjastanud dekreedi, millega autoriseerib föderaalset sekkumist Brasiilias kuni kuu lõpuni.

 Reaktsioonid 
Sündmusi on ajakirjanike poolt võrreldud 2021. aasta 6. jaanuari Washingtoni kapitooliumi ründamisega.

 Riigisisesed 
President Luiz Inácio Lula da Silva nimetas oma Twitteri säutsus meeleavaldajaid "fašistideks" ja nende tegevust "barbaarsuseks". Ta ütles, et "föderaalringkonnas avaliku julgeoleku eest hoolitsevate inimeste poolt oli, ma ütleksin, ebakompetentsus, halb tahe, pahausk".

Saadikutekoja asepresident Luciano Bivar ütles, et sõjaväepolitseid tugevdatakse ning saadetakse Rahvuskongressi ja Planalto paleesse juurde. Senaator Soraya Thronicke liberaalkonservatiivsest erakonnast Brasiilia Liit teatas, et tema nõustajad esitasid taotluse parlamentaarse uurimiskomitee avamiseks, et uurida "demokraatiavastaseid tegusid".

Planeerimis- ja eelarveminister Simone Tebet nõudis Twitteris meeleavaldajatele "eeskujulikke karistusi". Ta lisas, et "föderaalne põhiseadus toetab meie justiits- ja kaitseministreid kõigi rangete legitiimsete vahendite kasutamisel korra, ühiskonna ja demokraatia kaitsmiseks".

President Bolsonaro toetajad, nagu senaator Carlos Portinho, mõistsid hukka vägivallaaktid. Portinho aga süüdistas agressiivsetes protestides kõrgeima föderaalkohtu kohtuniku Alexandre de Moraesi seaduslikke "supervõimu", nõudes meeleavaldajate "rahustamiseks" supervõimude eemaldamist.

Liberaalpartei, mille liige on ka Bolsonaro, juht Valdemar Costa Neto ütles: "Täna on Brasiilia rahva jaoks kurb päev. Me ei saa nõustuda rahvuskongressi röövimisega. Kõik korrakohased meeleavaldused on legitiimsed. Korrarikkumine pole kunagi olnud osa meie rahva põhimõtetest. Tahan öelda teile, et me ei kiida seda tüüpi suhtumist ägedalt heaks ja laseme seadusi jõustada, tugevdades meie demokraatiat."

Töölispartei riiklik president Gleisi Hoffmann ütles, et "Liiduringkonna valitsus oli Brasília sissetungi ja Rahvuskongressi ees vastutustundetu."

 Rahvusvahelised 

 Uus maailm 
Ameerika Ühendriikide saatkond Brasiilias nimetas proteste demokraatiavastasteks ja hoiatas oma kodanikke rahutuste piirkonda vältima.

Colombia president Gustavo Petro kutsus üles kiiremas korras Ameerika Riikide Organisatsiooni kogunemist korraldama, et arutada mida tema peab fašistlikuks "riigipöördeks" Brasiilias. Mehhiko välisminister Marcelo Ebrard mõistis rahutused hukka. Tšiili president Gabriel Boric mõistis mässud hukka kui "alatu rünnak" ja teatas oma täielikust toetusest valitsusele. Kuuba president Miguel Díaz-Canel mõistis rahutused hukka ning avaldas Lulale ja tema valitsusele toetust ja solidaarsust. Argentina president Alberto Fernández kirjeldas olukorda kui "riigipöördekatset". Ecuadori välisministeerium mõistis rahutused hukka.

 Muu maailm 
Hispaania peaminister Pedro Sánchez mõistis kallaletungi otsustavalt hukka ja avaldas Lulale toetust. Portugali valitsus mõistis vägivalla hukka ja väljendas oma toetust Brasiilia võimudele korra ja stabiilsuse taastamisel.

Vasakpoolsed indiviidid ja rühmitused, nagu endine Kreeka peaminister Aléxis Tsípras, Suurbritannia leiboristide endine juht Jeremy Corbyn ja Progressive International, väljendasid Lulaga solidaarsust.

Euroopa Liidu välisministeeriumi Euroopa välisteenistus mõistis "kõige karmimalt" hukka rahutused ja avaldas Lulale ja Brasiilia demokraatiale solidaarsust, lisades, et "Brasiilia demokraatia võidab vägivalla ja äärmusluse üle".

 Viited 

Kategooria:Brasiilia ajalugu
Kategooria:2023
Kategooria:Rahutused