Rüütelvend

Rüütelvend oli keskaegne sõjalise ordu liige.

Ordude algne ülesanne oli palverändurite kaitsmine ja kristluse levitamine. Nende liikmed andsid kuulekuse-, vaesuse- ja kasinustõotuse.    

 Liivimaa ordus 
Saksa ordu Liivimaa ordu rüütelvennad olid Liivimaa ordu sisehierarhias tähtsaimad, nad valitsesid ordut poliitiliselt: kõik ordukäsknikud olid rüütelvennad. Nende vormiriietuseks oli Saksa ordu valge mantel musta ristiga. 1230. aastatel kuulus ordusse umbes 120 rüütelvenda, neist veidi üle poole arvatavasti endised Mõõgavennad.Bernhart Jähnig, Verfassung  und  Verwaltung  des  Deutschen  Ordens  und seiner Herrschaft in Livland. Schriften der Baltischen Historischen Kommission, 16 (Berlin: LIT, 2011, lk 127. 13. sajandil kuulus Liivimaa ordusse kuni 200 rüütelvenda, 14. sajandil oletatavasti kuni 400. 

1451. aasta visitatsiooniprotokollide säilinud osadest on kokku arvestatud 197 rüütelvenda, tõenäoliselt oli nende koguarv siiski mõnevõrra suurem, ulatudes vähemalt 220-ni.Jähnig. Verfassung, lk 132–133. 15. sajandi lõpu kohta on mõnikord arvatud, et siis võis ordus olla umbes 500 rüütelvenda või isegi enam, kuid see on ilmne liialdus (samas, lk 134). 15. sajandi lõpust hakkas orduvendade arv langema, 1550. aastatel polnud neid arvatavasti enam rohkem kui veidi üle 100.Jähnig, Verfassung, lk 135. Koos hallmantlite, sõjasulaste ja vasallidega moodustasid rüütelvennad ordu sõjaväe. 14. sajandi lõpust hakati kasutama ka palgasõdureid, nende osatähtsus muutus määravaks 15. sajandi lõpuks.

 Viited 

Kategooria:Ordud
Kategooria:Mõõgavendade ordu
Kategooria:Liivi ordu rüütelvennad