Otepää malevkond

Otepää malevkond on Kaitseliidu Valgamaa maleva allüksus, mille vastutusalaks on Otepää vald.

 Ajalugu 

Otepää malevkonna ajalugu ulatub Vabadussõja-eelsesse aega, mil Ruldolf Tariku eestvedamisel kogunesid kohaliku piirkonna mehed, kes moodustasid kohaliku Omakaitse üksuse. Otepää malevkonna sünnipäevaks on peetud 1918. aasta juuni teist pühapäeva.

Vabadussõja puhkedes määrati Otepää kandis kokku tulnud mehed kaitseliitlastena leitnant Rudolf Tariku juhtimisel Kuperjanovi partisanide pataljoni koosseisu.https://www.ra.ee/wp-content/uploads/2017/02/KroonstromMati_Kuperjanovi_partisanide_TUNA2008_1.pdf&ved=2ahUKEwjToruI2M_8AhXPSPEDHdNPD68QFnoECBQQAQ&usg=AOvVaw1zUp8a6Y-DKvrU1z6Hya2U

Pärast Vabadussõda tegevus hääbus. Kaitseliit muutus Otepääl taas aktiivseks pärast 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatset, kui riik nägi jälle suuremat vajadust Kaitseliidu järele. Otepää malevkond kuulus toona Tartumaa maleva alla. Sel perioodil tegutses Otepääl aktiivse kaitseliitlasena ka Elmar Lipping, kes oli tollal malevkonna propagandapealik ja kohalik kooliõpetaja. 

Malevkonna avaliku tegevuse peatas 1940. aasta suvel alanud Nõukogude okupatsioon.

Eesti iseseisvuse taastamise eel oli Otepää üks esimesi paiku, kus kohalik Kaitseliit taasloodi.Tähistame väärikalt ja tulevikku vaadates Kaitseliidu taasloomise 20. aastapäeva. Kaitse Kodu!, nr 1 (93/539), 2010, lk 6. Malevkonna taasloojate esmakohtumine toimus 1989. aasta 5. oktoobril ja juriidiline kehand loodi kohaliku omavalitsuse juures 1990. aasta 14. veebruaril. 

1990. aastatel saavutati laiem üleriiklik usaldus ning see tähendas erinevate ülesannete täitmist erinevates Eesti paikades. Tuntumad neist on KGB Pagari tänava maja ülevõtmise turvamine Tallinnas, autovedude julgestamine Ida-Virumaal ja mitmed teised tegevused. 

Reformide tulemusel nimetati Otepää malevkond kuskil 2000. aastate alguses ümber Otepää üksikkompaniiks. 2020. aastal tegi Otepää üksikkompanii Kaitseliidu ülema brigaadikindral Riho Ühtegile ettepaneku malevkonna staatuse taastamiseks. See ettepanek kinnitati käskkirjaga 2021. aasta veebruaris ning sama aasta 17. märtsil kuulutati üksikkompanii malevkonnaks.

 Sümbolid 
Otepää malevkonnal on oma lipp, millel ühel pool on kujutatud põhjatäht (Tartumaa maleva sümbol) ja teisel pool Otepää valla karupea ja tammeoks. 

"See kujutab ühel küljel meie maa rohelist katet lootusrikkalt kevadel ning teisel küljel valminud viljapõldude värvi. Teisel küljel on kujutatud karu pää, sest Otepää täh. Karupää," kirjeldab lippu Tartumaa maleva 10. aasta aastapäeva puhul välja antud eriväljaanne.

Esimene lipp anti malevkonnale üle 11. detsembril 1927.

Malevkonna pealikud

 Pärast Eesti iseseisvuse taastamist 
 alates 2022 Saamuel Stepanov
 2004–2022 Aleksander Mõttus
 Harri Tromp
 Jaanus Barkala
 1992–1993 või 1994 Esmar Naruski
 1989–1992 Rein Vikard
 Enne Eesti iseseisvuse kaotamist 
 September 1935 – 1940 Julius Niklus
 1935 – september 1935 Albert Lipping
 oktoober 1934 – 1935 Paul Tobre
 – 1934 oktoober Aleksander Siirak (kohusetäitja)
 1931 – märts 1934 Aleksander Hassan Hannov
 1925–1930 Herman Vares
 1918 – täpselt teadmata. Otepää kaitseliitlaste koondaja ja sama üksuse hilisem juht Kuperjanovi Partisanide Pataljonis Rudolf Tarik

 Viited 

Kategooria:Kaitseliidu malevkonnad
Kategooria:Otepää