NSV Liidu Kunstide Akadeemia

pisi|240px|Olev Subbi, akadeemia korrespondentliige 1988. aastast

NSV Liidu Kunstide Akadeemia (vene keeles  Академия художеств СССР) oli Nõukogude Liidus 1947. aastal asutatud juhtiv teadusasutus kujutava kunsti ja kunstihariduse valdkonnas, ühendas ka kui personaalakadeemia juhtivad kujutava kunsti tegelasi. Venemaa Kunstide Akadeemia eelkäija.

Akadeemiat peeti Keiserliku Kunstide Akadeemia klassikaliste traditsioonide järgijaks, kuid samal ajal oli akadeemia eesmärk edendada sotsialistliku realismi põhimõtete järgimist loomingulises arengus.

Asutused akadeemia koosseisus
Akadeemia koosseisu kuulusid Moskvas asunud Kujutava Kunsti Teooria ja Ajaloo Teadusinstituut, Surikovi-nimeline Moskva Riiklik Akadeemiline Kunstiinstituut koos kunstikeskkooliga, Leningradis asunud Repini-nimeline Maali-, Skulptuuri- ja Arhitektuuriinstituut koos kunstikeskkooliga ning arvukalt muuseume ja loomingulisi õpikodasid.

Liikmeskond
Akadeemia liikmeskonda kuulusid tegevliikmed (akadeemikud), korrespondentliikmed, auliikmed ja välisliikmed. Liikmeid valiti akadeemia üldkogul. 1970. aastate lõpus oli akadeemial 61 tegevliiget ja 95 korrespondentliiget.

Tegevliikmeid
Aleksandr Deineka (1947)
Boriss Jefimov (1975)
Sergei Merkurov (1947)
Vera Muhhina (1947)
Evald Okas (1975)
Mihhail Possohhin (1979)
Džemma Skulme
Nikolai Tomski (1949)
Zurab Tsereteli (1988)
Jevgeni Vutšetitš (1953)

Korrespondentliikmeid
Günther Reindorff (1958)
Eduard Einmann (1958)
Afanassi Ossipov (1973)
Olev Subbi (1988; hiljem valiti välisliikmeks)
Fuad Əbdürəhmanov (1949)

Välisliikmeid
Herluf Bidstrup (1974)
Renato Guttuso (1962) 
Giacomo Manzù, Kuuba arhitekt (1967)
Antonio Quintana Simonetti, itaalia skulptor (1983)
David Alfaro Siqueiros, mehhiko kunstnik (1967)

Kategooria:Nõukogude Liidu kultuur
Kategooria:Venemaa teadusakadeemiad