Ardenni hobune

Ardenni hobune (Ardennes horse) on raskeveohobuste tõug.

Ardenni hobune on üks vanimaid raskeveohobuste tõuge, mis pärineb Ardennes'i piirkonnast Lõuna-Belgias. Tõug on raske luustikuga, jämedate jalgadega ja on peamiselt kasutusel veotöödel. Turjakõrgus on täiskasvanud hobustel kuni 162 cm ja nad kaaluvad kuni 1000 kg. Neid on sajandite vältel on ristatud erinevate tõugudega. Kõige suuremat mõju avaldas tõuaretusele Belgia raskeveohobune.

 Tõutunnused 
Ardenni hobustel on väga tugev, lihaseline ja kompaktne kehaehitus, kuid vaatamata sellele pikk ja vaba samm. Tõu isenditel on lai madal otsmik ja sirge või veidi kaardunud profiil. Neil on suured ilmekad silmad ja väikesed ettepoole suunatud kõrvad. Kael on kaardunud ja jäme, rindkere on sügav ning jalad lühikesed ja hästi väljakujunenud kõõlustega, mis on kaetud pikkade jõhvkarvadega. Kõige tavalisem karvavärvus ardenni hobustel on kõrbkimmel, kastan, hall või palomino. Harvadel juhtudel esineb must värv, kuid enamik registreid neid ei arvesta. Lisaks ühevärvilisele karvastikule võivad neil olla ka valged näomärgised. Need jäävad sageli tagasihoidlikuks ja piirduvad ainult tähe või triibuga. Iseloomult on ardennid kannatlikud ja intelligentsed ning sarnaselt teiste raskeveotõugudega kuulekad ja hea temperamendiga.
 Ajalugu 
Ardenni hobuse ajalugu ulatub Vana-Rooma riiki.Toona oli tõug märksa väiksem, turja kõrgus kuni 142 cm. 

Kuni 19. sajandini olid ardenni tõul hobused tunduvalt lühema kerega ja neil puudus tänapäeva tõu massiivne luustik. 19. sajandil ristati ardenne Belgia raskeveohobustega, mis andis raskema kehaehituse ja muutis tõu rohkem veohobuseks. Tõuregister loodi 1929. aastal. Tõuraamatud Prantsusmaal, Luksemburgis ja Belgias toimivad tänapäevaste registritena. 

Ardenni hobuse algne tõug oli suure vastupidavuse ja meeldiva iseloomu tõttu populaarne sõjahobune.  11. sajandil kasutati ardenne ristisõdades. Prantsuse revolutsiooni ajal peeti neid parimateks hobusteks nende temperamendi, vastupidavuse ja jõu pärast. Samuti sai neid kasutada sõjamoona ning relvade vedamiseks. Esimese maailmasõja ajal olid ardennid kasutuses suurtükiväehobustena. Loomi kasutati ka põlluharimises. Ardenni hobused suutsid töötada sügavas poris, mida mootorsõidukid tol ajal ei suutnud. Tänapäevalgi kasutatakse loomi rasketel veo- ja põllutöödel. Hobused on tuntud oma oskuse poolest töötada mägedes ja kaljudel. Nad leiavad kasutust ka ratsaspordis ja hipoteraapias ning on hinnatud lihaloomad.
 Viited 

Kategooria:Hobusetõud