Lielauce vald

Lielauce vald (läti keeles Lielauces pagasts) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vītiņi, Īle, Vecauce ja Zebrene vallaga ning Salduse piirkonna Blīdene ja Zvārde vallaga.

Valla pindala on 79,4 km². 2011. aastal oli seal 467 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 386 inimest. Aastal 2011 elas vallas 401 lätlast, 13 venelast, 9 valgevenelast, 8 ukrainlast, 4 poolakat ja 29 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 Valla keskus on Lielauce küla. Vallavanem on Dina Meldere (ühine Īle vallaga).

Ajalugu

Agraarreformi eel kuulus valla aladel Stirnase mõisale (Stirnhof) 308 hektarit maad, Sirmele mõisale (Sirmeln) 586 hektarit maad ja Lielauce mõisale (Groß-Autz) koos kirikumõisa ning Mīne (Wilhelminehof), Lēne (Lahnen, Helenenhof või Gahlenhof), Tauvēni (Tauenhof), Skare (Skarre või Elisenhof) ja Galauce (End-Autz) karjamõisaga kokku 3330 hektarit maad. Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuulunud valla pindala 113,83 km² ja seal oli 1664 elanikku.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0

Aastal 1945 moodustati vallas Lielauce ja Sirmele külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Lielauce külanõukoguga likvideeritavad Ķerkliņi ja Sirmele külanõukogu. 1975 liideti sellega likvideeritav Īle külanõukogu ja osa Naudīte külanõukogust, osa selle maadest liideti aga Vītiņi külanõukoguga. Aastal 1989 taastati Īle külanõukogu ja selle maad eraldati Lielauce külanõukogust.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 1993 arvai osa valla maid taastatava Zvārde valla koosseisu. 2009. aastal liideti vald Auce piirkonnaga, aastast 2021 kuulub see aga Dobele piirkonda.

Loodus

Valla suuremad jõed on Auce jõgi ja Bērze jõgi. Sinna jääb Lielauce järv.

Looduskaitse all on Lielauce pargi pärnad, Lielauce sanglepaallee sanglepad, Lielauce allee, Lielauce allee tamm, vennaskalmistu punased tammed, Lielauce kalmistu elupuud, Lielauce hõbevaher, Lielauce tiigi hobukastan ja veel kaksteist nimetut põlispuud. Valda jääb Vīķise soo kaitseala pindalaga 876 hektari.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Sodiņi lohukivi, Dīcmaņi-Pilsingi muinaskalmed ja Lielauce mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park, sillake ja loss. Lossis on kaitse all kolm ahju, kaks kaminat ja nelja toa interjöör.

Kohaliku kaitse all on Lielauce kirik ja Lielauce mõisa kaks keldrit, mõisavalitseja maja ning käbikuivati.

Asustus

Vallas on kolm küla. Valla keskus Lielauce on staatusega vidējciems ja aastal 2022 oli seal 269 elanikku. Ka Ražotāji on sama staatusega, aastal 2022 oli seal 47 elanikku. Üks küla on staatusega mazciems: Ķieģeļceplis 26 elanikuga aastal 2022.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Dobele piirkond