Punapiraaja

Punapiraaja (Pygocentrus nattereri), tuntud ka kui ruusveltikala või punakõht-piraaja, on Lõuna-Ameerikas elav kurikuulsate piraajade hulka kuuluv röövkala. Punapiraajasid saab eristada teistest piraajaliikidest neile iseloomuliku punase kõhu järgi.

Levila
Punapiraajade looduslik levila on Lõuna-Ameerika.Loomariigis: käsiraamat (2001), 3 kd, Rühm 4 - Kalad, kaart 10, Vilnius: UAB IMP Baltic (vaadatud 23.01.2023) Nad on levinuimad Amazonase vesikonnas, kuid elavad ka Brasiilia lõunaosa ja Argentina soojemates jõgedes. Punapiraajat on introdutseeritud ka Põhja-Ameerikasse, kus kala on muutunud invasiivseks võõrliigiks. Punapiraajat on viidud ka Euroopasse, mille veekogudesse on kala sattunud peamiselt akvaariumitest vette laskmisega. 

Eluviis
Punapiraajad on parvekalad. Parved moodustatakse toitumise ja kaitse eesmärgil. Punapiraajad on eelistavalt öise eluviisiga loomad, siis peavad nad ka kõige ärksamalt jahti. Punapiraaja on eluviisilt paikne. Kalad koevad jõgede üleujutatud aladel.

Toitumine
Punapiraajasid peetakse üheks ohtlikumaks mageveekalaks. Punapiraajad peavad jahti suures parves. Nad ründavad nii väikeseid kalu kui ka palju suuremaid toiduobjekte, näiteks veelinde. Kuid punapiraajade menüüsse kuulub ka maailma suurim näriline kapibaara. Peamiseks toiduobjektiks on punapiraajal siiski kalad, kuid nad söövad meelsasti ka korjuseid. Kõrvaltoiduna sööb punapiraaja ka taimi, putukaid ja vähilaadseid. Väikese saagi neelab punapiraaja tervelt, suurema saagi rebib punapiraajade parv teravate hammastega lõhki. Toidu vähesuse korral on punapiraaja võimeline ka pikemalt nälgima. Punapiraaja on suuteline ühe toidukorraga sööma toidupala, mis on kaheksandik kala enda massist.

Oht inimestele
Punapiraajad on inimesele ohtlikud kalad. Piraajarünnakud inimesele leiavad aset pea alati näljaperioodidel, kui muu toitu pole kättesaadav. Kuigi punapiraajad ründavad inimesi väga harva, on piraajarünnakud väga eluohtlikud.

 Viited 

Kategooria:Kiiruimsed