Kõikehõlmav ja Progressiivne Leping Vaikse Ookeani Üleseks Partnerluseks

Kõikehõlmav ja Progressiivne Leping Vaikse Ookeani Üleseks Partnerluseks (inglise Comprehensive and Progressive Agreement for Trans-Pacific Partnership), eesti keeles tuntud ka oma ingliskeelse lühendi CPTPP järgi ning oma eelkäija järgi kui Vaikse ookeani vabakaubandusleping, on rahvusvaheline majandusblokk India ja Vaikse ookeani piirkonnas. Lepe sõlmiti 2018. aasta märtsis 11 riigi vahel: Austraalia, Brunei, Kanada, Tšiili, Jaapan, Malaisia, Mehhiko, Uus-Meremaa, Peruu, Singapur ja Vietnam. Vabakaubanduslepingu eesmärk on vähendada kaubandustariife liitunute vahel ning see sisaldab lubadust kaotada või vähendada kaubandustasusid 95 protsendi ulatuses. Praeguseks moodustab blokk turu, mis hõlmab pool miljardit elanikku ja 13,5 protsenti maailma majandusest. 

 Ajalugu 
Algatus luua Vaikse ookeani vahekaubandusleping (tuntud lühendina TTP) tuli kõigepealt Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama valitsuse initsiatiivil, sihiga haarata maailmakaubanduses initsiatiiv ja tagada, et Hiina asemel kirjutavad 21. sajandi kaubandusreeglid Ameerika Ühendriigid ja tema liitlased Vaikse ookeani piirkonnas. Leping oli sisuliselt valmis, kuid polnud veel käivitunud, kui järgmine president Trump oma esimesel tööpäeval 2017. aasta jaanuaril allkirjastas USA TPP-st väljaviimise määruse. 

Pärast USA lahkumist leppest muutsid ülejäänud riigid lepet ning uues leppes peatati muudatuste rakendamine 22 valdkonnas, mille seas oli intellektuaalne omand ja maksumaksja subsideeritud ravimid. 8. märtsil 2018 kogunesid ülejäänud üksteist liikmesriiki ja allkirjastasid muudetud Vaikse ookeani ülese kaubandusleppe. Osades riikides jõustus kaubanduslepe kohe, kuid Tšiilis alles 2023. aasta alguses ning Bruneis pole see veel jõustunud.

Vabakaubanduslepinguga on pärast selle loomist avaldanud soovi liituda mitmed riigid, sealhulgas Suurbritannia, Hiina Rahvavabariik, Taiwan jt. 

 Viited 

Kategooria:Kaubanduslepingud