Rohetiib-aara

Rohetiib-aara (Ara chloropterus) on linnuliik aara perekonnast papagoilaste sugukonnast papagoiliste seltsist.

Välimus
Rohetiib-aara on 73–95 cm pikk. Tiib on 380–421 mm pikk, saba 440–531 mm, nokk 71–84 mm, jookse 36–44 mm. Kaalub 1050–1708 g.

Pea, kael, ülaselg, pealtiiva väiksed kattesuled, tiiva alumine külg ja kõht on punased. Keskmised pealtiiva kattesuled, sisemised küünrahoosuled ja õlasuled on rohelised. Suured kattesuled, labahoosuled, välimised küünrahoosuled ja alaselg on sinised. Keskmised sabasuled on punased sinise otsaga, äärmised on üleni sinised. Sulistumata ala näol on valge peente punaste triipudega. Noka ülemine pool on valge, alumine must. Jalad on mustad. Silmad on helekollased, noorlindudel pruunid. Sarnaneb välimuselt puna-aaraga.

Levik
Levila ulatub Ida-Panamast Põhja-Argentinani.

Elavad metsades ja savannides, väldivad soiseid alasid. Neid on nähtud kuni 1400 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad astelpalmi ja nahkhiirepuu viljadest ning Langsdorffi kopaiivapuu ja vaigu-lokustpuu viljadest ja seemnetest.

Rohetiib-aarad söövad savi, sest see sisaldab palju naatriumi ja sest see aitab neil neutraliseerida seemnetes leiduvaid mürgiseid aineid. Savi seob mürgiseid alkaloide, mis seejärel läbivad linnu seedekulgla ilma vereringesse imendumata. Lisaks moodustab savi linnu sooltes kihi, mis kaitseb tanniinide ja teiste mürkide eest.

Pesitsemine
Pesitsevad puuõõnsustes ja kaljulõhedes. Kurnas 2–3 muna. Haudevältus on 28 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 90-päevaselt.

Eluiga
Rohetiib-aarad võivad elada kuni 63-aastaseks.

Viited

Välislingid

Kategooria:Papagoilased