Põhja-Krimmi kanal

Põhja-Krimmi kanal on irrigatsioonikanal Ukraina lõunaosas Hersoni oblastis ja Krimmi poolsaarel. Kanal juhib Dnepri jõe vett Hersoni oblasti edelaossa ning Põhja-Krimmi steppi. See on 403 km pikk.

 Ajalugu 
pisi|Kuivaks jäänud Põhja-Krimmi kanal 2014. aastal

Kanali rajamise idee käidi välja juba 19. sajandil, kui seda toetas Soome päritolu botaanik ja entomoloog Christian von Steven.

1950. aastate algul otsustas NLKP Keskkomitee rajada Kahhovka hüdroelektrijaama, Lõuna-Ukraina kanali ja Põhja-Krimmi kanali. Trassi määramisega jõuti lõpule 1952. aastal.

Pärast krimmitatarlaste küüditamist kaotati 1945. aastal Krimmi ANSV ja piirkond liideti Vene NFSV koosseisu. 1954. aastal liigutati Krimm aga Vene NFSV halduse alt Ukraina NSV koosseisu, mis jättis Ukraina kanda Krimmi sõjajärgse ülesehitamise kulud.

Hüdroelektrijaam ja Kahhovka veehoidla valmisid 1956. aastal.Kanalit hakati ehitama 1961. aastal ja esimene järk kuni Krasnoperekopskini valmis 1963. aastal. Teine järk Kertšini valmis 1971. aastal ja kolmandat järku Sevastopolini hakati ehitama 1983. aastal.

Pärast 2014. aasta Krimmi anneksiooni sulges Ukraina kanali veevarustuse. Seejuures hinnati, et kanal andis enne seda 85% Krimmi veevarustusest: 72% sellest läks põllumajandusele, 10% tööstusele ning joogiveeks ja muuks avalikuks kasutamiseks 18%. 2017. aastal valmis kanalile ka pais. Venemaa püüdis Kertši väina silla ehitamisega poolsaare veega varustamise probleemi lahendada, kuid selle mõju oli vähene. 2022. aastal alustas Venemaa ulatuslikku sissetungi Ukrainasse ja teatas sama aasta juunis kanali kaudu Krimmi veevarustuse taastamisest.

Põhja-Krimmi kanali Dnepri veega varustamine sai lõpu Kahhovka paisu purustamisel 6. juunil 2023.

 Viited 

 Kirjandus 
 Строительство Северо-Крымского канала: организация и стимулирование труда. Междисциплинарные исследования. 2016

Kategooria:Kanalid
Kategooria:Hersoni oblast
Kategooria:Krimm