IKAROS

Missioon 
Missiooni peamised eesmärgid olid

 päikesepurje rakendamine;
 elektrienergia tootmine õhukestest päikesepaneelidest;
 päikesepurje mõjul tõukejõu genereerimine;
 purje kasutamine manööverdamiseks ja navigeerimiseks.O. Mori et al., „First solar power sail demonstration by IKAROS“, Trans. Jpn. Soc. Aeronaut. Space Sci. Aerosp. Technol. Jpn., vol. 8, nr. ists27, pp. To_4_25-To_4_31, 2010.

Lisaeesmärgid:

 Jupiteri Trooja asteroidide uurimine;
 katsetada ja demonstreerida kasutatud tehnoloogiate võimekusi;
 tolmupilvede olemasolu kaardistamine.

Missiooni algus oli planeeritud 21. maile 2010. Teekonda Veenuse suunas alustati Tanegashima kosmosejaamast, kust see lahkus atmosfäärist kanderaketi H-IIA-17 pardal.

Lisana oli süsteemile kaasa antud gammakiirguse vaatlusseade GAP (ingl Gamma-Ray Burst Polarimeter), millega analüüsiti kiirguseid.D. Yonetoku et al., „Gamma-Ray Burst Polarimeter (GAP) aboard the Small Solar Power Sail Demonstrator IKAROS“, Publ. Astron. Soc. Jpn., vol. 63, nr. 3, pp. 625–638, June 2011. doi: 10.1093/pasj/63.3.625.

 Disain ja omadused  

Kosmosesondi disainimist alustati 2007. aasta sügisel.

Silindrikujulise IKAROS-e läbimõõte oli 1,6 meetrit ja kõrgus 0,8 meetrit.

 Puri  

Purjemembraan oli tehtud kahest polüamiidist, mille paksus oli 7,5 mikromeetrit.

Membraanile kinnitatud päikesepaneelid olid tehtud amorfsest ränist, millel oli 500 vati tootmise võimekus. Pannes nimetatud ainet mitu kihti, takistas see paneelidel kõverdumast ning kaitses neid elektromagnetetiliste lainete eest.

Sondi juhtimiseks ja kontrollimiseks paigutati membraani otstele muutuva peegelduvusega elemendid.

Väljalastav ruudukujuline puri oli konfiguratsioonilt 14 × 14 meetrit.

Kogu sõiduki konstruktsioon kaalus umbes 310 kilogrammi.

 Purjerakendamissüsteem 

Purje rakendumine jagunes kaheks etapiks.

Esimeses etapis tulid sondist välja pulgad, moodustades ristikujulise konstruktsiooni. Kuju hoidmiseks kasutati stoppereid. Kogu protsess võttis aega 200 sekundit.

Teises etapis lülitusid stopperid välja ning membraanpuri rullus lahti. Teine etapp võttis aega 50 minutit.

 Tulemused 

IKAROS tõusis edukalt õhku kanderaketil H-IIA.

9. juunil 2010 kinnitati, et IKAROS genereeris oma purjedega 1,12 millinjuutonilise tõukejõu väärtuse.JAXA. „JAXA ｜ About confirmation of photon acceleration of small solar power sail demonstrator ‘IKAROS’“. https://www.jaxa.jp/press/2010/07/20100709_ikaros_j.html (Accessed March 13th 2022).

20. mail 2010 tunnustati IKAROS-t Guinnessi rekordiks kinnitamisega: see oli esimene päikese jõul liikuv kosmosesõiduk, mis lendas planeetidevahelises kosmoses.Guinness World Records. „First interplanetary solar sail spacecraft | Guinness World Records“. https://www.guinnessworldrecords.com/world-records/105857-first-interplanetary-solar-sail-spacecraft (Accessed March 13th 2022).

 Viited 

Kategooria:Kosmoseaparaadid