Rõngassõlg

Rõngassõlg on lameda rõngaga sõlg, millel on keskmise suurusega suuava ja välisserv kaunistusega. See on nii rõivakinnitusvahend kui ka ehe.Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 76 

 Ajaloost 
Eestis levisid 13.–17. sajandini laialdaselt kitsama sõõriga lamedad rõngassõled ehk hansasõled. 
16. sajandil tuli moodi renessansipärane laiema sõõriga rõngassõlg, millest 18. sajandi teiseks pooleks kujunes välja kuhiksõlg.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 290

 Kirjeldus 
Õhukesest hõbeplekist rõngassõlgedel oli läbimõõt 5–10 cm, suuaval 3–4 cm. Sõle serva joodeti kaunistusega äärevits: nupukeste rida, risti või kaldu sisselõiked jms. Sõle suuava vits võis olla kaunistusega või ilma. Sõõri pinnale olid uuristatud kas mingid sõnad või õisornament, mis oli stiililt lähedane kuhiksõlgedele. 19. sajandi lõpuks oli sõlekirjadele omane geometriseerumine. 

Talurahvasõled olid valdavalt hõbedast, lihtsamad sõled vasesulameist, 19. sajandil lisandus ka uushõbeda, hiljem melhiori kasutamine. Valmistajateks olid linnakullassepad.

 Vaata ka 
 Sõlg
 Hoburaudsõled
 Kaarsõled
 Karpsõled
 Kuhiksõled
 Kupalsõled
 Plaatsõled või ketassõled
 Vitssõled
 Prees
 Pross
 Sõlgpuu

 Viited 

 Kirjandus 

 Ilmari Manninen. Eesti rahvariiete ajalugu (1927, kordustrükid 2009 ja 2017).
 Kaalu Kirme. Eesti sõled, kirjastus: Kunst, 1986.
 Kaalu Kirme. Eesti rahvapärased ehted, kirjastus: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2002.

 Välislingid 

 Tekstiga rõngassõlg. Eesti Rahva Muuseum.
 Ornamendiga rõngassõlg. Eesti Rahva Muuseum.
 Hansasõlg. Tartu Linnamuuseum.
 Eesti sõled

 Kategooria:Sõled
 Kategooria:Ehted
 Kategooria:Eesti etnograafia
 Kategooria:Etnograafia
 Kategooria:Eesti rahvakultuur