Kevadkaruslane

Kevadkaruslane (Phragmatobia fuliginosa) on karuslaste sugukonda kuuluv ööliblikane.Järvekülg, A. (toim.) (1982). Loomade elu. 2. köide. Selgrootud II. Tallinn: Valgus. Kevadkaruslasi on kokku 6 alamliiki, kuid erinevused nende vahel ei ole silmaga eristatavad.

 Välimus 
Kevadkaruslase röövik on 2–3,5 cm pikkune ja on eristatav oma helekollase vöödi järgi, mis läheb piki keha.Pacific Northwest Moths. (2022). Phragmatobia fuliginosa. Röövik on karvane ning tihti leiab neid sooja ja päikselise ilmaga märtsis-aprillis lume pealt. Karvad on mürgised ja halva maitsega, seetõttu ei söö röövikuid linnud.eElurikkus. (2022). Phragmatobia fuliginosa. https://elurikkus.ee/bie-hub/species/88872?lang=en

Kevadkaruslase liblikad on tumepruunide tiibadega, alumistel tiibadel oranžikad vöödid. Tema keha on karvane, eestiivad on ühtlaselt punakaspruunid, kahe väikese tähniga Fauna Europaea. (2022). Phragmatobia fuliginosa. https://fauna-eu.org/cdm_dataportal/taxon/4f55f512-5425-4552-b523-f98e149ead75 . Tiibade siruulatus on 2,8–3,8 cm. Looduses on liblikaid oma hea kamuflaaži tõttu raske märgata.

 Eluviis 
pisi|Kevadkaruslase röövik
Kevadkaruslased on ööliblikad ja tihti võib neid näha tehisvalguse juures lendamas. Nii röövikud kui valmikud on polüfaagid ehk neil ei ole kindlat toidutaime Viidalepp, J., Remm, H. (1996). Eesti liblikate määraja. Tallinn: Valgus.: neid võib kohata nii kanarbikul, oblikal kui ka sinihelmikal.

Talvituvad röövikud tavatsevad kevadtalvel lumel ringi ronida. Arvatakse, et päikese ultraviolettkiirgus tapab talve jooksul rööviku karvastus paljunenud seened, mis vähendavad päikesevaestel ja soojadel talvedel talvituvate röövikute arvukust.

 Käitumine 
Röövikutel esineb diapaus ehk sügisel toimuvad putuka rakkudes mitmed muutused: organismist kaob vesi, soolkond tühjeneb ning elutegevuse märgid kaovad. See võimaldab neil talve üle elada.

Sellest, millal on talvitumiseks aeg diapausi minna, annab liblikatele teada päeva lühenemine. Diapaus lõpeb, kui keskkonnatingimused muutuvad soodsamaks. Putukate diapaus võib ilmneda muna-, vastse-, nuku- või ka valmikustaadiumis ning see puhkeperiood võib esineda mis tahes arengujärgus.
pisi|Kevadkaruslase valmik (liblikas) 

 Nukkumine 
Kevadkaruslased nukkuvad aastas kahel korral. Esimene nukkumine toimub lume sulamise ajal ning valmikud (ööliblikad) kooruvad mais-juunis. Teise põlvkonna liblikad nukkuvad mais-juunis ning liblikad kooruvad juuli teisel poolel ja augustis.

Nukkutakse rohu sees või maapinnal, vahel ka puukoore sees . Nukukestast välja pugenud valmik sirutab oma tiivad minutitega laiali, kuid tiibade kõvenemiseks kulub mitu tundi. Sel ajal on liblika liikumisvõime pehme kesta tõttu piiratud ja ta on röövloomade jaoks kerge saak.

 Levik 
Eestis ja Euroopas on kevadkaruslane tavaline liik, kes eelistab elupaigana niitusid, aedasid, võsasid ning rabasid.

Liiki leidub üle kogu palearktilise ökotsooni, lisaks Põhja-Ameerikas.

 Viited 

Kategooria:Karuslased