Kommunikatsioon lennunduses

Kommunikatsioon ehk suhtlus on lennunduses oluline turvalisuse tagamiseks ning lennuõnnetuste vältimiseks.

Suheldakse kaaspiloodiga, teise lennuki meeskonnaga, lennujuhtidega, lennukimeeskonna ja ka maapealse teenindusega. Suur osa suhtlusest toimub raadioside kaudu ning seetõttu on verbaalse suhtluse oskused olulised.

 Suhtluse liigid 
Kõige enam kasutatakse verbaalset suhtlust. Eelkõige suhtlevad kõne abil piloodid, lennumeeskond, lennujuhid, lennutehnikud ja reisijaid teenindavad stjuardessid. Verbaalselt saab kõige kiiremini infot edastada, kuid sellega kaasneb kõige rohkem arusaamatusi, eriti detailse informatsiooni korral. Mitteverbaalne suhtlus näoilmete, žestide ja kehakeele kaudu on toeks teistele suhtlusviisidele. Näiteks öeldut või tegevust kinnitatakse noogutusega. Lennunduses kasutavad žeste marssalid, kes annavad pilootidele märku, kuhu suunduda.  

Kirjalik suhtlus on lennunduses enamasti kasutuses lennunduse regulatsioonides, dokumentatsioonis ja kontrollnimekirjades. See võimaldab edasi anda palju detailset informatsiooni, kuid ohuks on mitmeti mõistetav sõnastamine või mittetähelepanelik lugemine. Kirjaliku suhtluse juurde võib olla lisatud graafilist informatsiooni, mis aitab paremini mõista kirjapandut. Graafilise informatsiooni alla kuuluvad näiteks graafikud, illustratsioonid, lennukaardid, kokpiti ekraanid ja ohutusjuhendid ekraanidel.

Automatiseeritud suhtlus on kasutuses mitmesugustes süsteemides, et vähendada piloodi töökoormust ning avastada inimvigu võimalikult vara. Piloot edastab käskluse masinale ja see annab käskluse edasi järgmisele instrumendile ning piloot saab keskenduda teistele ülesannetele.

 Suhtluskeel 
Peamine suhtlus lennunduses toimub inglise keeles. Kasutusel on umbes 300 lihtsat ingliskeelsest fraasist, mida kombineerides saab edasi anda vajalikku informatsiooni. Kuna vale hääldus võib tekitada arusaamatusi peavad piloodid ja lennujuhid tegema enne tööle asumist kohustusliku eksami, kus hinnatakse nende hääldust, arusaamist, lauseehitust ja selgust suhtlemisel. Probleem võib olla ka see, kui korraga edastatakse liiga palju informatsiooni. Käsu arusaamatusega kaasneb ka eeldamine, sest pooleli olev protseduur vajab lõpetamist. Eeldamine, et on olemas luba järgnevaks tegevuseks, kuid tegelikult ei ole, võib kaasa tuua katastroofe. Suhtlusvigade vähendamiseks korratakse kuuldut, et kinnitada arusaamise õigsust. Samas ei kuulata tihtipeale kordusi piisava tähelepanuga, mistõttu viga ei avastata.

 Kommunikatsioonivahendid 
20. sajandi algul, lennunduse algusajal, arvati, et kaks lennukit ei saa kokku põrkuda, sest taevas on avar ja lennukeid vähe. Mida aeg edasi, seda rohkem lennukeid hakkas lendama ning juhtusid esimesed õnnetused, mille põhjuseks oli kommunikatsioonivõimaluste puudumine. Tänapäevaks on arenenud paljud erinevad suhtlusvahendid, millest peamine on raadioside eri sagedustel. Kasutusel on ka satelliitside, andmeside ning kokpitis, salongis ja maapealsel meeskonnal eraldi sisetelefonid.

 Viited 

Kategooria:Lennundus