Vene-Ukraina sõda

Vene-Ukraina sõda on käimasolev sõda Venemaa ja Ukraina vahel. Sõda algas 2014. aasta veebruaris Krimmi annekteerimist ettevalmistava relvastatud konflikiga Krimmis. 

Sõja eellugu
Budapesti memorandum
Nõukogude Liidu lagunemise järel sõlmiti 1994. aastal Budapestis rahvusvaheline leping, mille alusel Ukraina loovutas olemasoleva tuumarelvade arsenali Venemaa Föderatsioonile. Kokkulepitud kogus tuumarelvi likvideeriti. Ukraina nõustus tuumarelvavaba riigina ühinema tuumarelvade leviku tõkestamise lepinguga.Revisiting Ukraine's Nuclear Past Will Not Help Secure Its Future.  Mariana Budjeryn, Lawfare. Vastutasuks leppisid Venemaa, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid kokku Ukraina territoriaalse terviklikkuse ja poliitilise sõltumatuse kaitsmises Budapesti julgeolekutagatiste memorandumi alusel. Hiljem ühinesid selle memorandumiga Hiina ja Prantsusmaa. 

Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni tippkohtumine toimus 1999. aastal Istanbulis ning Venemaa oli üks Euroopa julgeolekuhartale allakirjutanud riike. Hartas kinnitati osalevate riikide loomuomast õigust vabalt valida või muuta oma julgeolekukorraldust, samuti sõlmida liidulepinguid.Istanbul Document 1999. Organization for Security and Co-operation in Europe. 19. November 1999.

Oranž revolutsioon

2004. aasta Ukraina presidendivalimised olid vastuolulised. Valimiskampaania ajal mürgitati opositsioonikandidaat Viktor Juštšenko dioksiiniga, mille korraldamist seostati Venemaaga.Study: Dioxin that poisoned Yushchenko made in lab. Associated Press. 5. August 2009. Novembris kuulutati võitjaks peaminister Viktor Janukovitš, vaatamata välisvaatlejate väidetele häälte võltsimise kohta. Valimiste vaidlustamiseks korraldati kahe kuu jooksul suuri rahumeelseid meeleavaldusi, mis said tuntuks oranži revolutsioonina. Pärast seda, kui Ukraina Ülemkohus tühistas laialdase valimispettuse tõttu esialgse tulemuse, korraldati teine valimisvoor, mis tõi võimule Juštšenko presidendina ja Julia Tõmošenko peaministrina ning Janukovitš jäi opositsiooni.Ukraine-Independent Ukraine Encyclopædia Britannica. 15. January 2008. 21. sajandi alguse protestiliikumisi, eriti endistes postsovetlikes riikides, tuntakse nn. värviliste revolutsioonidena. Venemaa juhtkond on selliseid värvilisi revolutsioone pidanud USA ja Euroopa riikide katseks destabiliseerida tema naaberriike ja õõnestada Venemaa riiklikku julgeolekut.Russia and the “Color Revolution”. Cordesman, Anthony H. 28. May 2014.

Euromaidan

2009. aastal teatas Janukovitš oma kavatsusest kandideerida uuesti presidendiks 2010. aasta Ukraina presidendivalimistel, mille ta seejärel ka võitis. 2013. aasta novembris tegi Janukovitš otsuse mitte alla kirjutada Euroopa Liidu – Ukraina assotsiatsioonilepingule, valides selle asemel tihedamate sidemete loomise Venemaa ja Euraasia Majandusliiduga. Seepeale puhkes laiaulatuslike Euroopa Liitu pooldavate protestide laine. Ukraina parlament kiitis ülekaalukalt heaks Euroopa Liiduga sõlmitud lepingu lõpuleviimise, kuigi Venemaa avaldas Ukrainale survet selle tagasilükkamiseks.Parliament passes statement on Ukraine’s aspirations for European integration. Kyiv Post. 22. February 2013. Pärast mitu kuud kestnud Euromaidani raames läbi viidud proteste otsustasid Janukovitš ja parlamendi opositsiooni juhid kirjutada 21. veebruaril 2014 alla kokkuleppele, mis nõudis ennetähtaegseid valimisi. Kuid juba järgmisel päeval põgenes Janukovitš Kiievist enne parlamendi poolset tagandamishääletust, mis oleks võtnud talt presidendivolitused.Ukraine President Yanukovich impeached. Al Jazeera. 22. February 2014

27. veebruaril moodustati ajutine valitsus ja kavandati ennetähtaegsed presidendivalimised. 28. veebruaril teatas Janukovõtš Venemaal pressikonverentsil, et jääb Ukraina presidendi kohusetäitjaks. Ukraina venekeelsete idapiirkondade juhid avaldasid jätkuvat lojaalsust Janukovõtšile.Ukraine President Yanukovich impeached. Al Jazeera. 22. February 2014.

Pärast Euromaidani meeleavaldusi ja revolutsiooni, mille tulemusel kõrvaldati 2014. aasta veebruaris venemeelne president Viktor Janukovõtš, puhkesid Ukraina erinevates piirkondades nii kohalike separatistide kui idanaabri poolt korraldatud rahutused. Eraldusmärkideta Vene sõjaväelased võtsid üle strateegilised positsioonid ja infrastruktuuri Ukraina territooriumil Krimmis ning hõivasid Krimmi parlamendi. Venemaa korraldas laialdaselt kritiseeritud referendumi, mille tulemusel liideti Krimm Venemaaga. Seejärel annekteeris Venemaa Krimmi.

 Sõja algus ja kulg 
Sõda algas 2014. aasta veebruaris pärast Ukraina Väärikuse revolutsiooni ja keskendus esialgu Krimmi ja rahvusvaheliselt Ukraina osana tunnustatud Donbassi osade staatusele. Konflikti esimesed kaheksa aastat hõlmasid Krimmi annekteerimist Venemaa poolt (2014) ja sõda Donbassis (2014–2022) Ukraina vägede ja Venemaa toetatud separatistide vahel, samuti mereväeintsidente, kübersõda ja poliitilisi pingeid. Pärast Venemaa sõjalise tegevuse intensiivistumist Ukraina piiril Venemaa/Valgevenega ja alates 2021. aasta lõpust laienes konflikt märkimisväärselt. Seejärel alustas Venemaa 24. veebruaril 2022 täiemahulist sissetungi Ukrainasse.

 Krimmi annekteerimine (2014) 
Venemaa poolt teostatud Krimmi annekteerimise alguseks loetakse 20. veebruari 2014. aastal. 2015. aasta septembris allkirjastatud Ukraina seaduses nimetati see päev "ajutise okupatsiooni alguse kuupäevaks".On passing amendments to certain laws of Ukraine regarding designation of the date of the start of the temporary occupation. Vidomosti Verkhovnoyi Rady (VVR). Vene väed ja eriväed alustasid 22. ja 23. veebruaril läbi Novorossiiski liikumist Krimmi suunas. Mitusada venemeelset meeleavaldajat blokeerisid 25. veebruaril Krimmi parlamendi töö ja nõudsid Krimmi iseseisvuse üle referendumit.Пророссийские силы заблокировали ВР Крыма. Censor.net.ua. 25. February 2014. 27. veebruaril toimus sõjaväelise märgistuseta Vene vägede sissetung Krimmi poolsaarele. Nad asusid strateegilistele positsioonidele ja vallutasid Krimmi parlamendi, heisates Venemaa lipu. Turvakontrollipunktid eraldasid Krimmi poolsaare ülejäänud Ukrainast ja piirasid liikumist territooriumil.Globe in Ukraine: Russian-backed fighters restrict access to Crimean. Toronto: The Globe & Mail.

Järgnevatel päevadel võtsid märgistuseta Vene sõdurid kontrolli alla lennujaamu ja sidekeskusi. Venemaalt tehtud küberrünnakud blokeerisid Ukraina valitsuse, uudistemeedia ja sotsiaalmeediaga seotud veebisaidid. Küberrünnakute abil saadi juurdepääse Ukraina ametnike ja parlamendiliikmete mobiiltelefonidele, mis põhjustas vastava isikute sideühenduse katkemise. Cyber War in Perspective: Russian Aggression against Ukraine. Tallinn: NATO CCD COE Publications. 1. märtsil kiitis Venemaa Föderatsiooninõukogu heaks relvajõudude kasutamise Krimmis, mis tõi kaasa Vene vägede, sõjalise varustuse ja tehnika sissevoolu poolsaarele. Järgnevatel päevadel piirati ümber Ukraina sõjaväebaasid ja rajatised, sealhulgas Lõuna mereväebaas. 17. märtsil kuulutas Krimmi parlament ametlikult välja oma iseseisvumise Ukrainast ja taotles täielikku ühinemist Venemaa Föderatsiooniga, teatades sellega Krimmi 60-aastase perioodi Ukraina territooriumina.Crimean parliament formally applies to join Russia. Wayback Machine, BBC. 17. March 2014. ÜRO Peaassamblee võttis aga seejärel vastu resolutsiooni, mis nimetas 16. märtsil toimunud Krimmi referendumi ebaseaduslikuks.

Pärast seda, kui Venemaa 18. märtsil poolsaare ametlikult annekteeris, võtsid Vene väed üle Ukraina sõjaväebaasid ja laevad. 24. märtsil andis valitsus Ukraina vägedele käsu taanduda ning 30. märtsiks olid kõik Ukraina sõjaväeosad poolsaarelt lahkunud. 15. aprillil kuulutas Ukraina Ülemraada Krimmi Venemaa poolt ajutiselt okupeeritud territooriumiks.Ukraine Parliament declares Crimea temporarily occupied territory. IANS. news.biharprabha.com Pärast annekteerimist suurendas Venemaa valitsus oma vägede sõjalist kohalolekut piirkonnas ja esines tuumaähvardustega. 2014. aasta novembris teatas NATO, et on võimalik Venemaa poolt tuumarelvade paigutamine Krimmi.

 Sõja algus Donbassis 
2014. aasta veebruari lõpus toimusid Ukraina ida- ja lõunapiirkondade suuremates linnades venemeelsete ja valitsusvastaste rühmituste meeleavaldused. Putin andis separatistidele legitiimsuse, nimetades Donbassi "Novorossijaks" (Uus Venemaa) ja väljendades hämmeldust selle üle, et piirkond on kunagi üldse saanud Ukraina osaks.Freedman, Lawrence (2 November 2014). "Ukraine and the Art of Limited War".

2014. aasta aprillis eskaleerusid venemeelsete rühmituste meeleavaldused Ukraina Donbassi piirkonnas sõjaks Ukraina sõjaväe ja Venemaa toetatud Donetski ja Luhanski vabariikide isehakanud separatistide vahel. Separatistid kuulutasid välja Donetski ja Luhanski rahvavabariigi. Kuna separatistid laiendasid pidevalt territoriaalset kontrolli, alustas Ukraina valitsus 15. aprillil terrorismivastast operatsiooni, kuid Ukraina väed olid halvasti ette valmistatud ning operatsioon takerdus kiiresti.The Kremlin's Irregular Army.  Institute for the Study of War. Aprilli lõpuks teatas Ukraina, et on kaotanud kontrolli Donetski ja Luhanski oblasti üle. 

Separatistide ja Ukraina valitsuse vahelise konflikti eskaleerudes mais alustas Venemaa hübriidsõja elementide kasutamist, kombineerides desinformatsiooni ja propaganda esitamisega Ukraina vastu ning Vene regulaarvägede konventsionaalse sõjalise toetusega separatistidele. Donetski rahvusvahelises lennujaamas 26.–27. mail 2014. aastal toimunud lahing Ukraina valitsuse ja separatistide vahel oli esimene lahing, milles osales suur hulk vene "vabatahtlikke".Lessons from Russia's Operations in Crimea and Eastern Ukraine. (2017).  17. juulil 2014. aastal tulistas Venemaa poolt kontrollitav üksus alla Ida-Ukraina kohal lennanud Malaysia Airlines reisilennuki, mis sooritas rahvusvahelist tsiviillendu Amsterdamist Kuala Lumpurisse. Kuigi lahingutegevus jätkus, algasid konfliktipiirkonnas uurimised ja surnukehade väljatoomine.MH17: 'Unknown groups' use body bags. The Sydney Morning Herald, 19. July 2014.

 Vene invasioon augustis 2014 
2014. aasta augustis ületasid märgistamata Vene sõjaväe sõidukid Ukraina piiri. Ukraina nimetas seda sammu otseseks invasiooniks. Separatistide juht Igor Strelkov väitis, et Donbassi saabusid Vene sõjaväelased, kes olid väidetavalt armeest "puhkusel".Russia's Igor Strelkov: I Am Responsible for War in Eastern Ukraine. The Moscow Times, 11. April 2015. Algas välja kuulutamata sõda ühelt poolt Ukraina vägede ja teiselt poolt Vene vägedega segunenud separatistide vahel, kuigi Venemaa püüdis oma osalust varjata. Sõda kujunes peamiselt staatiliseks konfliktiks, mille käigus tehti korduvalt ebaõnnestunud relvarahukatseid. Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu teatas, et Venemaalt saabusid konvoid piirkonda peaaegu iga päev ning nende sisuks olid peamiselt relvad ja laskemoon. Venemaa riigiduuma föderatsiooninõukogu spiiker ja Venemaa riiklikud telekanalid tunnistasid Vene sõdurite sisenemist Ukrainasse, kuid nimetasid neid "vabatahtlikeks". Russia will react to EU sanctions. BBC News,  6. September 2014.

 Minski kokkulepped 
3. septembril ütles Ukraina president Petro Porošenko, et tema ja Vladimir Putin on jõudnud püsiva relvarahu osas kokkuleppele. Venemaa eitas seda, teatades, et ta pole konflikti osapool ning lisas, et pooled nad arutasid ainult, kuidas konflikti lahendada. Selle järel astus Porošenko ametist tagasi.Vladimir Putin drafts peace plan for eastern Ukraine. The Guardian,  26. November 2020. 5. septembril 2014. aastal määrati Esimese Minski kokkuleppega siiski eraldusjoon relvarahuks separatistide kontrolli all olevate Donetski ja Luhanski oblasti vahele ning ülejäänud Ukraina territooriumi vahele. 

Novembris kinnitasid NATO ametnikud Venemaa kohalolekut, viidates tankide, haubitsate ja veoautode Ukrainasse sisenemisele. NATO teatas, et on nähtud Venemaa tankide, suurtükkide ja muu raske sõjatehnika arvu suurenemist Ukrainas ning kordas oma üleskutset Moskvale oma väed välja viia.NATO sees increase of Russian tanks and artillery in Ukraine. Ukraine Today, 22. January 2015.

15. veebruaril 2015 lepiti kokku uues meetmete paketis konflikti lõpetamiseks, mida tuntakse Teise Minski kokkuleppe nime all, kuid mitmed vaidlused takistasid selle täielikku rakendamist.Ukraine crisis: Leaders agree peace roadmap. BBC News, 12. February 2015 18. veebruaril taandusid Ukraina väed Debaltsevest, kus oli toimunud sõja selle perioodi viimane intensiivne lahing. 2015. aasta septembriks oli ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo hinnangul konfliktis hukkunud 8000 inimest. Ukraina valitsus liigitas 7% oma territooriumist ajutiselt okupeeritud alaks, samas kui Venemaa valitsus oli vaid kaudselt tunnistanud oma vägede kohalolekut Ukrainas.

 Venemaa ettevalmistused täiemõõduliseks sõjaks 
2021. aastal ja 2022. aasta alguses toimus Ukraina piiride ümber Venemaa ulatuslik sõjaline suurendamine. NATO süüdistas Venemaad sissetungi kavandamises, mida Venemaa eitas. President Vladimir Putin kritiseeris NATO laienemist kui ohtu oma riigile ja nõudis, et Ukrainale keelataks sõjalise alliansiga kunagi ühineda. Ta väljendas ka Venemaa irredentistlikke vaateid (maa põlisasukatele tagastamise poliitika), seadis kahtluse alla Ukraina eksisteerimisõiguse ja väitis vääralt, et Ukraina on loodud Nõukogude Venemaa ja Vladimir Uljanovi poolt. 21. veebruaril 2022 tunnustas Venemaa ametlikult kahte isehakanud separatistlikku riiki Donbassis ja saatis sinna avalikult vägesid. Kolm päeva hiljem tungis Venemaa Ukrainasse. Suur osa rahvusvahelisest kogukonnast on Venemaa tegevuse revolutsioonijärgses Ukrainas hukka mõistnud, süüdistades Venemaad rahvusvahelise õiguse rikkumises ja Ukraina suveräänsuse rikkumises. Paljud riigid rakendasid majandussanktsioone Venemaa, Venemaa üksikisikute või ettevõtete vastu, eelkõige pärast 2022. aasta sissetungi.

 Täiemõõdulise sõja algus 
2022. aasta 23. veebruari ööl vastu 24. veebruari edastati Venemaa presidendi videopöördumine, milles ta õigustas edasist sissetungi Ukraina territooriumile. „/.../ tänapäeva Ukraina on täielikult loodud Venemaa, täpsemalt bolševistliku, kommunistliku Venemaa poolt," ütles Putin. Putin kuulutas välja "sõjalise erioperatsiooni" Ukraina "demilitariseerimiseks ja denatsifitseerimiseks". Pärast seda algas Venemaa täiemõõduline sissetung Ukraina põhjaossa, idaossa ja lõunaossa. Rünnakud Ukraina territooriumile toimusid põhja poolt Valgevenest Kiievi suunas, kirde poolt Harkivi suunas, lõunarindel Krimmist ning kagurindel Luhanskist ja Donetskist.

Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kuulutas riigis välja sõjaseisukorra ja kõigi 18–60-aastaste Ukraina meessoost kodanike üldise mobilisatsiooni, kellel keelati riigist lahkuda.Ukrainian president signs decree on general mobilisation of population -Interfax".  Reuters. 24 February 2022.

 Sõja kulg 
Põhjarindel, saanud tunda Kiievi ümbruses tugevat Ukraina vastupanu ja kandes suuri kaotusi suuri, peatus Venemaa edasitung märtsis ning aprilli alguseks taandusid väed sellest piirkonnast. Ukraina põhjaosast välja viidud üksused paigutati ümber Donbassi. 8. aprillil määrati Vene vägede ülemaks Lõuna- ja Ida-Ukrainas kindral Aleksandr Dvornikov.Putin replaces military commander in Ukraine – The Moscow Times. Hindustan News. 8. April 2022. 19. aprillil alustas Venemaa uut rünnakut 500 kilomeetri pikkusel rindelõigul, mis ulatus Harkivist Donetski ja Luhanskini. 13. maiks oli Ukraina vastupealetung Vene väed Harkivi lähedalt tagasi tõrjunud. 20. mail langes Mariupoli linn lõplikult Vene vägede kätte pärast Azovstali metallitööstuse tehasekompleksi pikaajalist piiramist.Russia says Azovstal siege is over, shows video of defenders surrendering. Yahoo!News. 20. May 2022. 

Vene vägede poolt toimus rindejoonest kaugemal asuvate Ukraina sõjaliste ja tsiviilobjektide järjepidev pommitamine. Sõda põhjustas suurima pagulas- ja humanitaarkriisi Euroopas alates Jugoslaavia sõdadest 1990. aastatel.Protecting Ukrainian refugees: What can we learn from the response to Kosovo in the 90s?  Rutter, Jill. 7. March 2022 ÜRO kirjeldas tekkinud olukorda kui kõige kiiremini kasvavat kriisi pärast Teist maailmasõda. Invasiooni esimesel nädala järel teatas ÜRO, et Ukrainast põgenes üle miljoni elaniku. Juuli alguseks 2022 oli põgenike arv tõusnud üle 6 miljoni. Kuni 7 miljonit Ukraina elanikku olid ümber asunud riigi lääneosasse.Liz Truss mulls seizure of Russian assets in UK to give to Ukraine.  The Guardian. 3. July 2022.

Ukraina väed alustasid vasturünnakuid rinde lõunaosas augustis ja kirdeosas septembris. 30. septembril 2022 annekteeris Venemaa neli Ukraina oblastit, mille ta oli sissetungi käigus osaliselt vallutanud.Putin signs documents to illegally annex four Ukrainian regions, in drastic escalation of Russia’s war. The Globe and Mail. 30. september 2022. Seda annekteerimist enamus maailma riike ei tunnustanud ja mõistsid selle hukka. Pärast seda, kui Putin teatas, et alustab mobilisatsiooni 300 000 sõjaväelise väljaõppe saanud isikule, suurenes järsult Venemaalt lahkuvate meeskodanike arv ning riigist väljasõidupiletid olid peaaegu täielikult välja müüdud.Russians rush for flights out amid partial reservist call-up. NPR. 21. September 2022. 

Eduka pealetungi järel riigi kirdeosas vallutas Ukraina septembris tagasi enamuse Harkivi oblastis vene vägede poolt okupeeritud aladest. Lõunapoolse vastupealetungi käigus vallutas Ukraina novembris 2022 tagasi Hersoni linna ja Vene väed taganesid Dnepri jõe idakaldale.

 Piirkonnad 
Ukraina põhjaosas kujunes Vene-Ukraina sõja põhjarinne, millest tähtsaima osa moodustas Vene vägede pealetung Kiievile. Ukraina lõunaosas kujunes lõunarinne ja idaosas idarinne.

 Inimõiguste rikkumised 
2014. aastal alanud sõjategevuse käigus leidis konflikti piirkondades aset nii inimõiguste rikkumisi kui ka sõjakuritegusid. Aastatel 2014–2021 hukkus üle 3000 tsiviilisiku, neist enamik aastatel 2014 ja 2015.Conflict-related civilian casualties in Ukraine. Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights. Retrieved 1 April 2022. Konfliktipiirkonna elanike liikumisõigus oli takistatud. Omavolilist kinnipidamist praktiseerisid konflikti esimestel aastatel mõlemad pooled. See vähenes pärast 2016. aastat Ukraina valitsuse kontrolli all olevates piirkondades, samas kui separatistide valduses olevatel aladel see jätkus. Mõlema poole toimepandud inimõiguste rikkumiste uurimine oli raskendatud.Report on the human rights situation in Ukraine 1 August 2021 – 31 January 2022. Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights. Retrieved 1 April 2022. Vaadatud 6. juuni 2023.

Pärast Venemaa sissetungi algust Ukrainasse 2022. aastal panid Venemaa võimud ja relvajõud toime mitmeid sõjakuritegusid: tahtlike rünnakuid tsiviilobjektide vastu, tsiviilisikute tapmist, naiste ja laste piinamist ning vägistamist, samuti valimatuid rünnakuid tihedalt asustatud piirkondades. Pärast Venemaa sõjajõudude väljatõrjumist Kiievist põhja pool asuvatelt aladelt avastati rohkesti tõendeid Vene vägede sõjakuritegude kohta. Eelkõige ilmnes Butša linnas tõendeid Vene vägede poolt toime pandud rüüstamiste ning tsiviilisikute tapmise, piinamise, sandistamise ja vägistamise kohta.In Bucha, the scope of Russian barbarity is coming into focus. The Washington Post. 7 April 2022. Vaadatud 6. juuni 2023. Kiievi piirkonnast leiti pärast Vene vägede lahkumist enam kui 1200 tsiviilisiku surnukeha, osa neist olid hukatud. Leiti andmeid tuhandete tsiviilisikute, sealhulgas laste sunniviisilisest väljasaatmisest Venemaale, mis toimus peamiselt Venemaa poolt okupeeritud Mariupolist.

Ukraina vägesid süüdistati samuti mitmesuguste sõjakuritegude toimepanemises, sealhulgas kinnipeetavate väärkohtlemises, kuigi palju väiksemas ulatuses kui Vene vägesid.UN-backed inquiry accuses Russia of war crimes in Ukraine. AP NEWS. 16 March 2023.

 Relvastus 
 Venemaa lahingutehnika 
 Soomusmasinad 
+SoomusmasinadMarkKommentaarTankid Delfi FORTE Sõjandus 12.05.2024, 00:01T-55A, T-62 Obr. 1967, T-62 Obr. 1972, T-62M ja T-62MVНа Херсонщині російські військові втратили танки Т-62М та Т-62МВ (vaadatud: 25.10.2022)Tankid Ukraina sõjas Urmas Salo, ajakiri Sõdur 3-2023, T-62M Obr. 2022, T-62MV Obr. 2022, T-64A, T-64BV, T-64BVK, T-72 Ural, T-72A, T-72AV, T-72B, T-72B Obr.1989, T-72B Obr. 2022, T-72BA, T-72B3, T-72B3 Obr. 2014, T-72B3 Obr. 2016, T-72B3 Obr. 2022, T-80B, T-80BV, T-80BV Obr. 2022, T-80BVK, T-80U, T-80UE-1, T-80UKРашисти "подарували" ЗСУ рідкісні варіанти Т-80, один з яких не пройшов "танковий біатлон" (vaadatud: 25.10.2022), T-80UM2, T-80BVM, T-80BVM Obr. 2022, T-90A, T-90AK, T-90S, T-90M ProrõvПід Бахмутом знешкодили російський танк Т-90М “Прорыв” (vaadatud: 25.10.2022)Jalaväe lahingumasinadBMP-1, BMP-2, BMP-3,Бразильські добровольці ЗСУ «віджали» у росіян БМП-2ЗСУ на п’ятий місяць війни продовжують збирати трофейні БМП-3 рашистів (фото) (vaadatud: 26.10.2022) BMD-2,BMD-4MSoomustransportöörid BTR-50,Збройні сили України знищили перший російський БТР-50 під Авдіївкою (vaadatud: 15.10.2023) BTR-80, BTR-82,“Айдар” озброївся трофейним російським БТР-82А (vaadatud: 15.07.2023) BTR-90,Росіяни використовують одиничний БТР-90 “Росток” (vaadatud: 15.10.2023) MT-LB, BTR-MD RakuškaВолонтери відновили для десантників трофейну БТР-МД “Ракушка” (vaadatud: 10.08.2023) Luuresoomukid  BRDM-2 Soomusautod Tigr, KamAZ-43269, Z-STS Soomusrongid Amuur, Baikal, Terek, Volga, Jenissei
 Suurtükid 
+SuurtükidMarkKommentaarIseliikuvad suurtükid2S1 Gvozdika, 2S3 Akatsija, 2S5 Giatsint-S, 2S19 Msta-S,У Новолюбівці росіяни втратили 5 САУ МСТА-С (vaadatud: 30.10.2022) 2S7 Pion, 2S4 Tulp,Військові знешкодили 240 мм міномет “Тюльпан” РФ (vaadatud: 29.12.2022) 2S9 Nona-S, 2S34, 2S43 MalvaPõhja-Korea iseliikuv suurtükkPukseeritavad suurtükidD-20, D-30, 2B16 Nona-K, 2A65 Msta-B, 2A36 Giatsint-B, Miinipildujad2B9 VasiljokRaketiheitjadBM-21 GradВдалий рейд бійців ССО у тил рашистів: знайдено одразу три РСЗВ, які "арта" ЗСУ перетворила на металобрухт (vaadatud: 04.07.2023), BM-27 Uragan, BM-30 Smertš, 2B17 Tornado-G, TOS-1 Buratino, TOS-1A SolntsepjokЗСУ знищили російський “Солнцепёк” (vaadatud: 28.10.2023), TOS-2ТОС-2 "Тосочка" була вперше помічена на фронті, але схоже, що змогла піти цілою (vaadatud: 16.01.2023)M-1991Budanov: Põhja-Korea saadab Venemaale täiendavalt relvastust ERR, 23.I 2025Põhja-Korea raketiheitjaSuurtükiväe radaridZooparkСергей Морфинов. Среди трофеев украинской армии под Харьковом - разведывательный комплекс и станция управления "Орланами". И это далеко не всё - BBC, 13.09.2022 (vaadatud: 19.02.2023), Jastreb-AV

 Tuletoetusrelvad 
+TuletoetusrelvadMarkKommentaarTankitõrje raketisüsteemid9P149 Shturm-S, 9P148 Konkurs, 9P163M-1 Kornet-T, 9K121 VihrVene vägi võttis Ukrainas kasutusele tankitõrjeraketid Vihr ERR 10. august 2023TankitõrjekahuridMT-12TuletoetusmasinadTerminator
 Õhutõrje 
+ÕhutõrjeMarkKommentaarÕhutõrje raketisüsteemidS-300 Favorit, S-350 Vitjaz, S-400 Triumf, S-500 Prometheus, PantsirВ Україні спалили зенітний комплекс Росії “Панцирь-С1” (vaadatud: 04.09.2022)Рашисти втратили на Херсонщині ЗРГК “Панцирь-С1” (vaadatud: 04.09.2022)На Каховській ГЕС знищили ЗРГК “Панцирь-С1”(vaadatud: 22.10.2022), 9K33 Osa, Strela-10, Tor, Buk-M2, Buk-M3Õhutõrje kahuridZU-23-2, 2K22 Tunguska, ZSU-23-4 Shilka, BTR-ZD SkrezheÕhutõrje radaridPodlet-K1, , Nebo-M, , Garmon-M, S-400 radarid: 91N6E, 92N6E

 Pioneeritehnika 
+PioneeritehnikaMarkKommentaarSillatankidDemineerimismasinadUR-77 MeteoritMineerimismasinadISDM ZemledelijeEbameeldiv Vene relv Ukrainas: kaugmineerjia, mis puistab miinid 15 kilomeetri kaugusele tehnika.postimees.ee 16. okt. 2023Muu pioneeritehnikaBREM
 Juhtimis- ja sidetehnika 
+Juhtimis- ja sidetehnikaMarkKommentaarSidemasinadEW-võitluse vahendidNähtamatu sõda, mida peetakse megahertside, signaalide  ja kilovoltidega Horisont 1-2024 lk 44-49 Jess Daly, Elektroonilise võitluse vahendid Toomas Piirmanni blogi, 23.III 2025, Leer-2, RB-341W Leer-3, , , Чёрный глаз

 Lennuvahendid 
+LennuvahendidMarkKommentaarLennukidSu-24, Su-25, Su-27, Su-30, Su-34, Su-35S, Su-57, Tu-22, Tu-95, TU-160, , Il-76, A-50, , An-26, MiG-31  KopteridMi-8, Mi-24, Mi-28, Ka-52 AlligatorDroonidZALA Lantset Delfi FORTE Sõjandus 23.08.2023, 17:22, Molnija Delfi FORTE Sõjandus, Orlan-10, , ZALA 421-16Е, Forpost-RU, Geran/CBTS.611000, Geran-2, Geran-3, Gerbera, MS001, Molnija, BM-35Teet Kalmuse blogi FB, 2.II 2026HESA Shahed 136Uuring: Venemaa on hakanud Iraani droone järele tegema ERR 13. august 2023, HESA Shahed 238, Iraani droonidTiibraketid, , , , H-22, ,   Delfi FORTE Sõjandus 26.04.2024, 18:30, Iskander-K, , Tsirkon, Ballistilised raketidIskander-M, Kinžal, S-300, S-400, OTR-21 Totška, OrešnikPõhja-Korea raketidIraani raketidPlaneerivad pommid, , , FAB-3000
 ORYX: Dokumenteeritud kaotused
 USF Grouping Online Killboard / Reaalajas uuenev Venemaa kaotuste tabloo

 Ukraina lahingutehnika 
 Soomusmasinad 
+SoomusmasinadPäritoluMarkKommentaarTankid NSVL/UKR T-55-e moderniseeritud versioon M-55SЗСУ втратили перший танк M-55S (ВІДЕО) (vaadatud: 14.07.2023), T-64, T-72 erinevad modifikatsioonid, T-80BV ja T-84 OplotLääneLeopard 1, Leopard 2A4, Leopard 2A6Українські Leopard 2А4 оснастили динамічним захистом (vaadatud: 01.06.2023), Stridsvagn 122, Challenger 2, M1 Abrams47-ма бригада показала бойове застосування своїх M1A1 SA Abrams (vaadatud: 27.04.2024)Jalaväe lahingumasinadNSVLBMP-1, BMP-2LääneBradley,„Bradley sõitis miinile, siis sai raketiga pihta, aga mehed jäid terveks.“ Lääne soomus saadab Ukrainas korda imesid -  Delfi SÕJANDUS 18.06.2023, 00:01Bradley витримав підрив та влучання протитанкової ракети (vaadatud: 13.07.2023) Stryker,USA saadab Ukrainale 325 miljoni eest sõjatehnikat enda varudest ERR 13.06.2023 CV-90, Marder 1, , Lynx KF41SoomustransportööridNSVL/UKRMT-LB, BTR-3, BTR-4, BTR-60, BTR-70, BTR-80, BRDM-2Lääne, M113, FV103 Spartan, VAB, Sisu XA-185LuuresoomukdNSVLBRDM-2Бійці ТрО мають модернізовану БРДМ-2, в якій змінили фактично все, що можна (vaadatud: 16.08.2023)SoomusautodUKRKozak-2, Kozak-2M1,Сили оборони отримують модернізовані Козак-2М1 (vaadatud: 31.08.2023) Kozak-5, KrAZ Spartan, KrAZ Cobra, Novator, VartaLääne MaxxPro, Bushmaster, BMC Kirpi, , HMMWV, , , Roshel Senator, , Mamba Alvis

 Suurtükid 
SuurtükidPäritoluMarkKommentaarIseliikuvad suurtükidUKR/NSVL2S9 Nona-S, 2S1 Gvozdika,Сітка врятувала САУ “Гвоздика” від “Ланцета” (vaadatud: 15.03.2023) 2S3 Akatsija, 2S5 Giatsint-S, 2S7 PionНа 18 місяці війни проти РФ ЗСУ досі мають 203-мм снаряди до САУ 2С7 "Піон" (vaadatud: 19.08.2023), 2S19 Msta-S, BohdanaLäänePzH 200026-та артбригада показала у дії САУ “PzH 2000” (vaadatud: 27.10.2022), Zuzana 2,Українські військові показали застосування САУ Zuzana 2 (vaadatud: 27.10.2022) CAESAR,CAESAR: Головнокомандувач ЗСУ показав артилеристів на французьких САУ (vaadatud: 26.05.2022) M109, AHS Krab, AS-90, ShKH vz. 77 Dana, ArcherRootsi annab Ukrainale lahingumasinaid ja Archeri iseliikursuurtükke ERR 19.01.2023 12:09, T-155 Fırtına, RCH 155Pukseeritavad suurtükidUKR/NSLVL119, D-20, D-30, 2B16 Nona-K, 2A36 Giatsint-B, 2A65 Msta-BLääneM777Підрозділ з M777 утилізував понад 200 цілей за півтора місяця: серед знищеної зброї – навіть ЗРК С-400 (vaadatud: 27.10.2022), FH-70, L118, L119, M101 (USA), Mod 56 (Hispaania), M-46 (Horvaatia), TRF1, M114 (Portugal)MiinipildujadNSVL2B9 VasiljokRaketiheitjadUKRBM-21 Grad, BM-27 Burevi, BM-30 SmertšLääneM142 HIMARS Delfi Forte SÕJANDUS 16. juuli 2023, M270 MLRS, RM-70 VampirSuurtükivägi mängib Ukrainas suuremat rolli, kui esialgu võis arvata Urmas Salo, Ajakiri Sõdur 2023-2Lääne mitmikraketiheitjad ukrainlaste arsenalis Kaarel Mäesalu, Ajakiri Sõdur 5-2022 Suurtükiväe radaridUKRLääneAN/TPQ-36, AN/TPQ-53 (USA), COBRA, Arthur (Rootsi) Delfi FORTE Sõjandus 4.08.2023, 12:29
 Tuletoetusrelvad 
TuletoetusrelvadPäritoluMarkKommentaarTankitõrje raketisüsteemidUKRStugna-P,Нацгвардійці на Донеччині зі «Стугни» знищили два російські танки (vaadatud: 18.08.2020)LääneFGM-148 Javelin, NLAWTankitõrjekahuridNSVL2A29 MT-12 Rapira, BS-3LääneTuletoetussoomukidNSVLT-62 kere koos BMP-2-e torniga.Волонтери показали машину вогневої підтримки на базі Т-62 (vaadatud: 09.07.2023)LääneAMX-10RC, B1 Centauro

 Õhutõrje 
ÕhutõrjePäritoluMarkKommentaarÕhutõrje raketisüsteemidUKR/NSVL2K22 Tunguska,На Донеччині по авіації РФ працюють комплекси 2С6 “Тунгуска” (vaadatud: 02.01.2022)Українські комплекси “Тунгуска” залучили до збиття крилатих ракет(vaadatud: 04.07.2023)Ukraina õhutõrje Vene rakettide vastu Urmas Salo, ajakiri Sõdur 1-2023 9K33 Osa, 9K35 Strela-10, S-200, S-300, LääneMIM-104 Patriot, IRIS-T, NASAMS, Alvis Stormer, RBS 70, Starstreak, FIM-92 Stinger, PPZR Piorun, , , , , Õhutõrje kahuridNSVL/UKRZU-23-2, ZSU-23-4 ShilkaLääneGepard, , Õhutõrje radaridUKR/NSVL, 80K6M

 Pioneeritehnika 
PioneeritehnikaPäritoluMarkKommentaarSillatankidDemineerimismasinadLääneNM189 Ingeniørpanservogn (Norra), Wisent 2 (Saksa), Leopard 2R (Soome) Delfi FORTE Sõjandus 16. juuni 2023, 00:10,  Delfi FORTE Sõjandus 6. august 2023, 00:01, Muu pioneeritehnikaNSVL/UKRIMR-2, BREM-4
 Juhtimis- ja sidetehnika 
Juhtimis- ja sidetehnikaPäritoluMarkKommentaarSidemasinadEW-võitluse vahendidUKRPokrova, Lima EW

 Lennuvahendid 
LennuvahendidPäritoluMarkKommentaarLennukidNSVL/UKRMiG-29, SU-24, SU-25, SU-27, Il-76, An-26LääneF-16Reznikovi sõnul suureneb Ukrainale antavate lennukite arv Postimees 22. august 2023, 01:48 © Guardian News & Media, 2024, Mirage 2000-5Prantsusmaa annab Ukrainale hävitajad Mirage 2000-5 ERR 6. VI 2024Macron teatas, et Prantsusmaa annab Ukrainale hävituslennukeid Mirage 2000 Delfi 7. VI 2024Prantsusmaa hävitajad jõuavad Ukrainasse enne kevadet ERR 8. X 2024, Saab 340AEW&CRootsi radarilennukitega näeb Ukraina Vene õhurünnakuid tulemas silmapiiri tagant ERR, 30.V 2024KopteridNSVL/UKRMi-2, Mi-8, Mi-14, Mi-24WSJ: Poola andis Ukrainale kümmekond ründekopterit Mi-24 ERR 9. juuli 2023Lääne, DroonidUKRLeleka-100, Furija, ValkirijaРосійська ППО не змогла збити українську “Валькірію” (vaadatud: 04.08.2023), SpyGunUkraina saatis oma uue drooni katsetamiseks lahingualale ERR 8. august 2023, Morok Eesti Ekspress 09.09.2023, 21:06, TopazOperatiiv- ja sõjaga seotud info 15. septembril BLOGI kolonel Hans  15. september 2023, Paljanitsa, PekloVladimir Zelenski: rakett-drooni Peklo esitlus FB, 6. XII 2024Special Kherson Cat X, 6. XII 2024, Ruta, BarsРакета "Барс": що відомо про нову українську розробку і в чому її головна перевага BBC News Ukraina, 16. IV 2025, FP-1, Aeroprakt A-22,  AN-196 Ljutõi, BackfireBackfire ZLI PTHAKY, 22.VII 2025, fiiberoptilise kaabliga droonidTechnoHawk, ODIN Win_HitПерехоплювачі ODIN Win_Hit успішно випробувані та застосовуються проти “Shahed” та “Гербера” Militarny.com, 16.VII 2025 arendusesLääneBayraktar TB2, Delfi Forte Sõjandus 4. september 2023 13:07 Switchblade 300/600, AeroVironment RQ-20 Puma, EOS C VTOLEOS C VTOL, erinevaid laiatarbedroonid,Mikrodroonid Ukraina sõjas Andrei Šlabovitš ajakiri Sõdur 4-2022 Eesti Ekspress 13. august 2023 17:52 PPDS (Austraalia), Delfi Forte Sõjandus 31. august 2023 15:40 OctopusBritid löövad ukrainlastega käed: salapärased «kaheksajalad» asuvad tuhandete kaupa taevast kaitsma Postimees, 6.XI 2025, V-BATTiibraketidUKRNeptun, Pikk Neptun, TU-143, TrembitaUkraina töötab välja Moskvani lennata suutvat tiibraketti Trembita ERR, 24.xII 2024, Bars, FlamingoUkraina alustas 3000-kilomeetrise lennuulatusega tiibrakettide tootmist ERR, 18.VIII 2025 Delfi Forte SÕJANDUS Delfi Forte SÕJANDUS Delfi Forte SÕJANDUSLääneStorm Shadow Delfi Forte SÕJANDUS 24. mai 2023, SCALP EG, ERAM Delfi Forte SÕJANDUSOtsuse ootelBallistilised raketidNSVL/UKRHrim-2, OTR-21 Totška, S-200, SapsanLääneMuud raketidLääne, PUTINIL VESI AHJUS ⟩ Ukraina võttis kasutusse USA radaripimestuspommi Postimees 29. VII 2024 , Harpoon, , Kolonel Hans kol. Hannes Toomsalu blogi 2. VIII 2024Planeerivad pommid forte.delfi.ee SõjandusLääne, JDAM, GBU-39, Biden tegi teatavaks kaheksa miljardi dollari väärtuses sõjalist abi Ukrainale Delfi, 26. IX 2024 Delfi FORTE SõjandusMuud pommidLääneÕhupallidUKRSideõhupallid

 Ujuvvahendid 
UjuvvahendidPäritoluMarkKommentaarMeredroonidUKRUkraina pealveedroonid Delfi FORTE Sõjandus 22.07.2023, 00:01 Delfi FORTE Sõjandus 09.08.2023, 12:30, , Toloka TKL-150Ukraina esitles uut meredrooni, mis võib ohustada Krimmi silda ERR, 21.IX 2025, Toloka TKL-400, Toloka TKL-1000, MAGURA V5

 Maismaasõidukid 
MaismaasõidukidPäritoluMarkKommentaarMaismaadroonidUKRPlastunFORTE UKRAINAS | Hävitavad vaenlast õhust ja maalt – sellised on ukrainlaste uusimad kodumaised tapjadroonid Delfi Forte SÕJANDUS, 28.IX 2024, Termite, tarGUN, Pernach, Skylab Sirko S1FORTE UKRAINAS | Salajasel harjutusväljal: siin katsetatakse mehitamata sõjamasinaid  Delfi Forte SÕJANDUS, 4.X 2024, Droid TW 12.7Maks24 X.com 10. detsember 2024 Ukraina võtab kasutusele kuulipildujaga varustatud maismaadroonid ERR, 10.XII 2024, Zmii, Ljut, HõžakLääneTHeMISUkrainian forces are taking full advantage of their THeMIS UGVs Milrem Robotics 11.I 2024,  Gereon Combat
 ORYX: Dokumenteeritud kaotused

 Reaktsioonid ja hinnangud 
Relvakonflikti on käsitletud ka III maailmasõja (II maailmasõja järgne) või IV maailmasõja (külma sõja ehk III maailmasõja järgne) algusena.

 Krimmi annekteerimine 
Rahvusvahelised reaktsioonid Krimmi annekteerimisele Venemaa Föderatsiooni poolt 2014. aastal olid suures osas Venemaa tegevust hukkamõistvad, Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust toetavad ning kriisile kiire lõpu leidmist nõudvad. USA ja Euroopa Liit vastasid Venemaa tegevusele sanktsioonide kehtestamisega ning kutsusid Venemaad üles lõpetama anneksioon.Ukraine Crisis: World Leaders React to Unfolding Disaster in Crimea. International Business Times. 02.03.2014.

 1. märtsil pidas president Barack Obama telefonivestluse Vladimir Putiniga ja ütles, et Venemaa invasioon on Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse rikkumine ning rahvusvahelise õiguse rikkumine. Ta hoiatas suurema poliitilise ja majandusliku isolatsiooni eest ning ähvardas mitte kutsuda Venemaad G8 tippkohtumisele.Obama speaks with Putin by phone, calls on Russia to pull forces back to Crimea bases. Washington Post. 2. March 2014 3. märtsil teatas riikliku julgeolekunõukogu pressiesindaja Caitlin Hayden, et USA ei saada presidendidelegatsiooni 2014. aasta taliolümpiamängudele Sotšis.

 Välisminister William Hague ütles, et on sügavalt mures pingete eskaleerumise ja Venemaa parlamendi otsuse pärast sõjaliseks tegevuseks luba anda. Ta ütles ka: "See tegevus kujutab endast potentsiaalselt tõsist ohtu Ukraina suveräänsusele, iseseisvusele ja territoriaalsele terviklikkusele. Mõistame hukka kõik Ukraina-vastased agressiooniaktid."Russia Approves Military Action. Sky News. 01.03.2014 2. märtsil 2014 teatas Briti peaminister David Cameron, et valitsusametnikud kavatsevad vastuseks Krimmi olukorrale boikoteerida 2014. aasta taliolümpiamänge Sotšis.

 Kantsler Angela Merkel nimetas Venemaa tegevust "vastuvõetamatuks" ja nende tegevus rikuks rahvusvahelist õigust. Merkel märkis, et Venemaa ei austa praegu Budapesti julgeolekutagatiste memorandumit.Merkel wirft Putin Verletzung des Völkerrechts vor Der Spiegel. 3. March 2014 Bundestagile edastatud poliitikaavalduses märkis ta, et "Ukraina territoriaalne terviklikkus ei ole läbiräägitav". Merkel ütles Barack Obamaga telefoni teel vesteldes, et Putin "elab teises maailmas".

 Itaalia peaminister Matteo Renzi teatas 19. märtsil saadikutekojas peetud kõnes , et Krimmi staatuse referendum oli ebaseaduslik ning G8 riigid peavad alustama koostööd kriisi lahendamiseks ja külma sõja faasi naasmise vältimiseks.

 Välisminister Urmas Paet ütles 1. märtsil, et " Venemaa parlamendi otsus lubada vägede kasutamine Ukrainas on selgeks ohuks Ukraina suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele," ning et Venemaa "... sõjalised ähvardused ja tegevused Ukraina vastu tuleb lõpetada."Foreign Minister Urmas Paet: everything must be done to achieve a political solution to the crisis in Ukraine. Estonian Ministry of Foreign Affairs. 1. March 2014

 1. märtsil teatas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton, et Euroopa Liit mõistab hukka Venemaa otsuse kasutada Ukraina suhtes sõjalist jõudu, kirjeldades seda kui "põhjendamatut eskalatsiooni". Ta kutsus kõiki pooli üles pingeid viivitamatult dialoogi kaudu vähendama, austades täielikult Ukraina ja rahvusvahelist õigust. Ukraina ühtsust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tuleb austada alati.Statement by EU High Representative Catherine Ashton on the developments in Ukraine's Crimea.  Brussels. EU External Action. 1 March 2014.

NATO 2. märtsil kutsus peasekretär Anders Fogh Rasmussen kokku Põhja-Atlandi Nõukogu seoses Venemaa sõjategevuse ja president Vladimir Putini väidetavate ähvardustega Ukraina vastu. Põhja-Atlandi Nõukogu mõistis hukka Venemaa sõjalise eskalatsiooni Krimmis ja nimetas seda rahvusvahelise õiguse rikkumiseks.

 2022. aasta sissetung 

Invasioon pälvis valitsuste ja mitmete organisatsioonide laialdase rahvusvahelise hukkamõistu, mis sisaldasid ka Venemaale kehtestatud uusi sanktsioone. Nendel olid Venemaa, aga ka maailma majandusele ulatuslikud majanduslikud tagajärjed.Russia faces financial meltdown as sanctions slam its economy. CNN, 28. veebruar 2022. Valitsustevälised reaktsioonid invasioonile hõlmasid Venemaa ja Valgevene laialdast boikoteerimist meelelahutuse, meedia, äri ja spordi valdkonnas.

Pärast Venemaa sissetungi 2022. aastal hakkas kohe toimuma sellevastaseid ülemaailmseid protestiaktsioone. Lisaks meeleavaldustele avaldati sõjale vastanduvaid petitsioone ja avalikke kirju. Avaliku elu tegelased, nii kultuuri- kui ka poliitikategelased, tegid sõjavastaseid avaldusi. Venemaaga seotud monumendid kogu Euroopas olid vandalismi objektiks, mõned isegi lammutati. Venemaa suursaadikud Euroopas, eriti Lääne-Euroopas ja Euroopa Liidus, kohtasid tänavatel ja avalikel tseremooniatel liikudes sõjavastaseid meeleavaldajaid, esines vägivaldseid rünnakuid.Russian ambassador to Poland pelted with red paint at VE Day gathering. The Guardian. 9. mai 2022. Sotsiaalmeedias tehtud üleskutsed vene kultuuri ja kaupade massiliseks boikoteerimiseks ujutasid üle mitmed sotsiaalmeedia platvormid. Inimesed kogu maailmast üritasid rünnata ja sulgeda Venemaa veebisaite, eriti neid, mida haldab Venemaa valitsus.Russia pummelled by pro-Ukrainian hackers following invasion. Financial Times. 6. mai 2022. Pärast sissetungi Ukrainasse kasvasid Vene-vastased meeleolud ja rassistlik suhtumine välismaal elavate venelaste vastu.

Pärast sissetungi algust toimusid igapäevased meeleavaldused ka Venemaal. Protestide vastu teostasid Vene võimud ulatuslikke repressioone. Meediakanal OVD-Info andmetel peeti 24. veebruarist kuni 13. märtsini 2022. aastal Venemaal kinni vähemalt 14 906 inimest.Как российские власти борются с антивоенными протестами. OVD-Info. 28. March 2022. 

 President Joe Biden tegi avalduse, milles mõistis Venemaa sissetungi hukka kui "provotseerimata ja põhjendamatu" ning süüdistas Putinit "ettekavatsetud sõja alustamises, mis toob kaasa katastroofilisi inimkaotusi ja -kannatusi". Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja spiiker Nancy Pelosi lubas, et Ameerika Ühendriikide Kongress eraldab nii palju raha, kui on vaja Ukraina valitsuse toetamiseks.Pelosi says Congress will provide any economic help Ukraine needs.  28. February 2022.

 Peaminister Boris Johnson ütles, et ta on "jubedatest sündmustest Ukrainas jahmunud" ja "President Putin on valinud selle provotseerimata rünnaku algatamisega verevalamise ja hävitamise tee". "Boris Johnson Condemns Russia's 'Unprovoked Attack' On Ukraine" New York City. 24. February 2022 Kaitseminister Ben Wallace kirjeldas Venemaa tegevust kui "alasti agressiooni demokraatliku riigi vastu". Walesi prints mõistis Venemaa sissetungi hukka, öeldes: "See oli rünnak demokraatia, avatud ühiskonna ja vabaduse vastu."

 Türgi president Recep Tayyip Erdoğan ja Türgi välisministeerium teatasid, et Venemaa tegevus on vastuvõetamatu ja mõistsid Venemaa hukka rahvusvahelise õiguse raske rikkumise eest, kinnitades samas toetust Ukraina suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele.Turkey’s rapprochement with Russia may not survive the war in Ukraine. The Economist. 24. February 2022.

 Peaminister Mario Draghi lubas teha, "mis iganes on vajalik Ukraina suveräänsuse taastamiseks" ja ütles, et Moskvaga on "võimatu pidada sisulist dialoogi", nõudes ühtlasi Venemaalt oma sõjajõudude tingimusteta tagasi tõmbamist rahvusvaheliselt kehtestatud piiridele.Italy's Draghi promises "whatever it takes" to restore Ukrainian sovereignty. Reuters. 24. February 2022.

 Välisminister Annalena Baerbock teatas ulatuslikest sanktsioonidest Venemaa vastu. Kantsler Olaf Scholz nimetas sissetungi Putini "tõsiseks veaks".Berlin im Schockzustand. tagesschau.de. 24. February 2022. 27. veebruari parlamendi erakorralisel istungil rääkis Scholz uuest ajastust, mis oli alanud Venemaa sissetungiga. Saksamaa lubas investeerida edaspidi kaitsesse rohkem kui on NATO eesmärk kaks protsenti sisemajanduse kogutoodangust. 2022. aastal eraldab valitsus relvajõududesse investeeringuteks 100 miljardit eurot.A new era: Germany rewrites its defence, foreign policies. France 24. 27. February 2022.

 Prantsusmaa president Emmanuel Macron teatas, et rääkis Putiniga peatamaks lahingud ning nõudis Vene sõjaliste operatsioonide viivitamatut peatamist Ukrainas.France's Macron demands targeted European sanctions against Russia. Al Arabiya.

 President Sauli Niinistö mõistis hukka Venemaa rünnaku ja president Vladimir Putini tegevuse. Ta ütles, et "mask on nüüd maha võetud ja näha on vaid sõja külm pale".Finland says debate on NATO membership will change after Russian invasion. The Hill. 24. February 2022.
Peaminister Sanna Marin teatas, et Venemaa sissetung Ukrainasse muudab tema riigis toimuvat arutelu NATO liikmesuse üle.

 Hiina liider ja Hiina Kommunistliku Partei peasekretär Xi Jinping rääkis 25. veebruaril Venemaa presidendi Vladimir Putiniga, kutsudes Venemaad ja Ukrainat üles lahendama probleemi läbirääkimiste teel.China's Xi Jinping Speaks To Putin, Calls For Negotiation" With Ukraine.  NDTV. Agence France-Presse. 25. February 2022. 25. veebruari avalduses ütles Hiina RV välisminister ja riiginõunik Wang Yi, et Ukraina territooriumi ja suveräänsust tuleks austada ning kutsus üles võimalikult kiiresti läbirääkimisi pidama.

 Peaminister Narendra Modi kutsus Putinile 24. veebruaril tehtud telefonikõnes üles vägivald viivitamatult lõpetada. India valitsus hoidus selget seisukohta võtmast või Venemaa kritiseerimisest.Modi Appeals for .Cessation of Violence in Call With Putin, First Indian Reaction to Russian Attack The Wire (India). 25. February 2022.

 ÜRO peasekretär António Guterres kutsus Putinit "inimlikkuse nimel" oma vägesid tagasi tõmbama. 25. veebruaril ei suutnud ÜRO Julgeolekunõukogu vastu võtta resolutsiooni eelnõu, mis oleks tauninud Venemaa Föderatsiooni agressiooni Ukraina vastu. Julgeolekunõukogu 15 liikmesriigist toetas eelnõu 11 liikmesriiki, kolm jätsid hääletamata. Otsuse eelnõu kukkus läbi Venemaa veto tõttu.Security Council Fails to Adopt Draft Resolution on Ending Ukraine Crisis, as Russian Federation Wields Veto. United Nations. 25. February 2022.

 Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen ütles, et Euroopa Liit ei lase president Putinil lõhkuda Euroopa julgeolekuarhitektuuri, ning Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell kutsus Putinit peatama mõttetut agressiooni. Euroopa Parlamendi president Roberta Metsola kutsus üles "viivitamatule, kiirele, kindlale ja kiirele tegutsemisele" ning teatas Euroopa Parlamendi erakorralise istungi kokkukutsumisest 1. märtsil.European Parliament president calls for solid and swift action if Ukraine crisis escalates. Euronews..

 Peaminister Kaja Kallas nimetas Venemaad "ohuks kogu Euroopale". Riigikogu avaldas toetust Ukraina territoriaalsele terviklikkusele ja mõistis hukka Vene Föderatsiooni poolt alustatud sõja.

Riigikogu võttis 18. oktoobril 2022 vastu avalduse "Ukraina territooriumi annekteerimise hukkamõistmisest ja Venemaa režiimi terroristlikuks kuulutamisest" 717 AE.Riigikogu avaldus "Ukraina territooriumi annekteerimise hukkamõistmisest ja Venemaa režiimi terroristlikuks kuulutamisest" 717 AE

Vaata ka
 2014. aasta Krimmi anneksioon
 Venemaa sissetung Ukrainasse
 ÜRO Peaassamblee resolutsioon 68/262

Viited

Välislingid
 JIM HEINTZ. Russia’s war with Ukraine has generated its own fog, and mis- and disinformation are everywhere. AP News. Tallinn, 5. august 2023
 WEAPONS OF THE WAR IN UKRAINE  A three-year investigation of weapon supplies into Donetsk and Luhansk. Conflict Armament Research. London, 2021, 234 lk (PDF)
 G7 nimetas Venemaa rünnakut ostukeskusele sõjakuriteoks Postimees
 Vene raketid tabasid Odessa oblastit ERR
 liveuamap.com – operatiivne teave sõja käigu kohta
 L'Estonia denuncia la Russia alla Corte Internazionale di Giustizia. Rai News, 24. september 2022
 США призвали американцев скорее покинуть Россию. Чего они опасаются? BBC News Русская служба, 28. september 2022
 Laura Kelly. White House says Iranian troops on the ground in Crimea aiding Russian drone strikes. The Hill, 20. oktoober 2022
 New award rates for captured Russians set in Ukraine. mil.in.ua, 30. oktoober 2022
 Европарламент признал Россию "государством-спонсором терроризма". BBC News Русская служба, 21.11.2022
 Война в Украине: Киев говорит, что россияне начали мощный штурм Соледара; папа римский назвал эту войну преступлением - Новости на русском языке. BBC News Русская служба, 10.01.2022 (sõja reaalajas kajastus alates 2022. a 24. detsembrist)
 KARL RITTER and JAMEY KEATEN. UN decries torture, killing of Ukrainian and Russian POWs. AP News, 24. märts 2023
 Venemaa sõjapidamine tunnetuslikus lahingruumis Peeter Tali, Ajakiri "Sõdur" 2022-1
 Venemaa juhitud kaose teooria Jaanus Sägi, Ajakiri "Sõdur" 2022-3
 Agressiooni lõpetab Vene rahvas, mitte Putin Kalev Stoicescu, Ajakiri Sõdur, 2022-5
 Venemaa 5 eksimust Ukraina sõjas Janek Kesselmann, Ajakiri Sõdur, 2022-6
 Õppimine keset sõda Tarmo Metsa, Ajakiri Sõdur, 2023-1
 Euroopa suuriigid ja sõda Ukrainas Tony Lawrence, Ajakiri Sõdur, 2023-3
 Venemaa strateegia sõjas Erik Männik, Eesti Kaitseväe aastaraamat 2022
 Lennukite sõda Ukraina kohal Urmas Salo, Ajakiri Sõdur, 2024-1
 Transatlantilise kaitse edu alus: sõjaline strateegia Ukraina võidu ja Venemaa kaotuse saavutamiseks Kaitseministeerium, detsember 2023
 Oryx: russian equipment losses
 Oryx: ukrainian equipment losses
 Jonatan Vseviov: kõige pimedam on enne koitu ERR 17. VII 2024
 ANALÜÜS | Vladimir Putini ohjeldamatu kulutamine on pannud Venemaa majanduse järsult tõusma Delfi Ärileht 17. VIII 2024
 Jüri Toomepuu: „viimane kord, kui inflatsioon oli Venemaal nii kuum, lõi Hruštšov endiselt kinga lauale“. Mull on lõhkemas Delfi 4. X 2024
 Anders Åslund: Venemaa sõjamajandus on jõudnud kuristiku äärele. Ukrainal piisab võiduks vähesest EPL 7. X 2024
 Ilmar Raag: Zelenski tegelik viga ja mida me saame õppida ERR 1. III 2025