Kiudtsement

Kiudtsementplaat on ehitusmaterjal, mida kasutatakse hoonete fassaadi katmiseks, seda nii ärihoonetel kui eluhoonetel.  Kiudtsement on komposiitmaterajal, mis koosneb tsemendist ning  on tugevdatud tsellulooskiududega. Esialgu, kasutati tugevdusmaterjalina asbesti, kuid ohutusprobleemide tõttu asendati see 1980. aastatel tselluloosiga. [1] Asbestos in the home - what you need to know". Asbestoswise. Retrieved February 5, 2018.
Kiudtsement on keskkonnasõbralik ning võrdlemisi uus fassaadikatte materjal. Sellel on väga palju häid omadusi: tule- ja veekindel, ilmastiku-, kahjurikindel, värv ei pleegi ega kooru maha - näeb välja nagu uus ka aastaid hiljem. Lisaks on kiudtsemendi mustrite ja värvivalik peaaegu lõputu ning materjal ei vaja hooldust, see on vett- ja mustust hülgav. Sobib väga hästi kõikidele, kes eelistavad puiduimitatsiooni ning keskkonnasõbralikkust kuid hindavad ka vastupidavust, pikaealisust, kerget hooldust ja materjali praktilisust.[2] https://www.hange.ee/blogi/kiudtsement-fassaad-abc/ 


Tehnilised andmed

Lehtede suurused on erinevate tootjate lõikes erinevad, kuid tavaliselt jäävad need vahemikku pikkusega 2400 – 3000 mm ning laiusega 900–1200 mm. Kui on kasutuses kui voodrilaud, siis on saadaval laiused vahemikus 130–300 mm.[3] Huth, Mark W. (March 5, 2013). Understanding Construction Drawings. Cengage Learning. ISBN 978-1285061023.
Kiudtsementplaadi paksused varieeruvad vahemikus 4,5–18 mm ja samuti varieerub ka tihedus– väiksema tihedusega plaadil jääb lõikamisel serv karedamaks, suurema tihedusega plaadil  on lõikamisel serv puhtam ja siledam.
Soojapidavus ning heliisolatsioon on kiudtsemendi toodete puhul väga erinev. Üldjuhul on kiudtsemendist plaattoodetel soojapidavus ning heliisolatsioon väike. Reegel on, et mida paksem ja tihedam on plaat, seda parem on selle sooja- ja helikindlus.

Ajalugu

Algselt kiudtsementpaneelides kasutati tugevuse saamiseks asbestkiude. Ludwig Hatschek patenteeris 1901. aastal Austrias asbestiga tugevdatud kiudtsemendi ja andis sellele nimeks " Eternit ", mis põhineb ladinakeelsel terminil "aeternitas", mis tähendab igavest. 1903. aastal alustas Schweizerische Eternit-Werke AG materjali valmistamist Šveitsis Niederurneni linnas. Tsellulooskiuga tugevdatud kiudtsemenditooteid tutvustati 1980. aastatel,  kui ohutut asendus, enne seda väga laialt levinud  asbesttsemendi tootele. [4] https://www.silverlineexteriors.com/2019/10/21/fibre-cement-material-origins-uses/

Vastupidavus

Pärast paigaldamist ja värvimist vajavad välisvooderdus tooted väga vähe hooldust. Paksemad/tihedamad kiudtsemenditooted on suurepärase löögikindlusega, kuid õhemad on vähem tihedad ning neid tuleb põrutuste eest kaitsta. Võrreldes puidust vooderdusega ei ole kiudtsement tundlik kahjurite või mädaniku suhtes.[5] Ball, John E (1980). "Mineral-Fiber Siding". Light construction techniques: from foundation to finish. Reston, VA: Reston. p. 189. ISBN 978-0-8359-4035-1. 
Akrediteeritud laboratooriumide poolt A-kategooriasse klassifitseeritud kiudtsemendist plaadid, mille aluseks on BS EN 12467: 2004 “Fiber-cement flat sheets - Product specification and test methods”, on ettenähtud kasutamiseks kohtades, kus need võivad kannatada kuumuse, suure niiskuse ja tugeva külma käes.

Tulekindlus

Kiudtsement kattematerjal on mittepõlev materjal. Parem kiudtsementplaat  on vastavalt Euroopa standardile EN 13501-1: 2007 mittepõlev ning vastab klassifikatsioonile A1 ja A1Fl. Samas mõned kiudtsementplaadid on ainult põlevusklassiga A2 või isegi madalama klassifikatsiooniga, kui neid üldse on testitud.

Turvalisus

Pikaajaline kokkupuude kiudtsementplaadi lõikamisel tekkiva ränidioksiiditolmuga võib põhjustada töötajatel silikoosi ja muid kopsuhaigusi.[6] Fairfax, R; Lofgren, DJ; Johnson, DC; Walley, TL (2004). "OSHA Compliance Issues". Journal of Occupational and Environmental Hygiene. 1 (1): D1–D6. USA riikliku tööohutuse ja töötervishoiu instituudi (NIOSH) teadlased kinnitasid neid tulemusi, näidates, et paljud ränidioksiidi tolmuosakesed kuuluvad hingatavasse fraktsiooni, mis suudab tungida kopsu kõige sügavamatesse osadesse. [7] Qi, Chaolong (March 26, 2013). "CDC - NIOSH Science Blog - Contractors Wanted: Help NIOSH Advance Research to Protect Workers from Silica". Centers for Disease Control and Prevention. Retrieved June 6, 2013. Laboratoorsed katsed, mis viidi läbi kiudtsemendi liiprite lõikamisel isoleeritud kambris, näitasid, et tavalise kodutolmuimeja ühendamisel ketassaega, saab lõikamisel tekkiva ränidioksiiditolmuga kokkupuudet vähendada 80-90% võrra.[8] Garrett Burnett (director), Chaolong Qi (2013). Cutting fiber cement siding - silica dust and lung disease - YouTube (YouTube Video). Cincinnati, OH: National Institute for Occupational Safety and Health. Archived from the original on December 21, 2021. Hiljem viis NIOSH läbi neli väliuuringut, kus ehitustöölised lõikasid kiudtsemendi liipreid. Tulemused näitasid, et kokkupuude ränidioksiiditolmuga jäi allapoole NIOSHi soovitatavat kokkupuute piirnormi (REL) hingatava kristallilise ränidioksiidi jaoks (0,05 mg/m3). Ränidioksiiditolmu vähendamiseks kasutati tavalist tolmuimejat.[9] NIOSH [2015]. Reducing hazardous dust exposure when cutting fiber-cement siding. By Qi C, Whalen JJ. Cincinnati, OH: U.S. Department of Health and Human Services, Centers for Disease Control and Prevention, National Institute for Occupational Safety and Health. DHHS (NIOSH) Publication No. 2015-185.

Alternatiivid

Kiudtsemendist fassaadi konkurentide hulka kuuluvad polüvinüülkloriidist, puidukomposiitidest (näiteks kõrgsurveplaat) ja alumiiniumist valmistatud tooted.

Viited

Kategooria:Ehitusmaterjalid