Kreeka esiaeg

See artikkel räägib Kreeka ajaloost alates vanimatest inimasustuse jälgedest kuni laiema kirjaliku pärandi alguseni. 

 Paleoliitikum 
Oma asendi tõttu võis Kreekal olla tähtis roll inimese asumises Euroopasse, ent potentsiaalsed arheoloogilised leiukohad hävisid kliimamuutuste, tektoonika, maavärinate , pinnamoe ja üleujutuste tõttu.John Bintliff. The Complete Archaeology of Greece. From Hunter-Gatherers to the 20th Century A.D., John Wiley & Sons, 2012.

 Vanem ja keskmine paleoliitikum 
Kreeka vanimaks leiukohaks peetakse alates 2018. aastast Marathousa 1 Megalópoli lähedal Peloponnesosel; koht on ammu teada, aga alles nüüd on kindel, et see kuulub vanemasse paleoliitikumiVangelis Tourloukis, Nicholas Thompson, Eleni Panagopoulou, Domenico Giusti, George E. Konidaris, Panagiotis Karkanas, Katerina Harvati.  Lithic artifacts and bone tools from the Lower Palaeolithic site Marathousa1, Megalopolis, Greece: Preliminary results. Quaternary International,  497 (2018), lk 47–64 (academia edu).. Hominiinid, kes jätsid sinna jäljed, võib-olla ürgelevandi Palaeoloxodon antiquus tükeldamisest söömiseks, peatusid järvekaldal. Kütid kasutasid elevandi luid tööriistadena ning töötlesid neid vastavalt. Kivianalüüs näitas suuri sarnasusi näiteks Bilzingslebeni leiukoha ja Schöningeni leiukohtadega, samuti näiteks Itaalia leiukohtadega, mis on dateeritud umbes 400 000 aasta vanuseks. 

Rodiá (Tessaalia) leiukoha killud ja terad koos väheste pihukirvestega on dateeritud 200 000 kuni 400 000 aasta vanuseks.  Võib-olla kuulub Rodafnídia leiukoht Lesbosel Acheuli kultuuriNena Galanidou, Constantin Athanassas, James Cole, Giorgos Iliopoulos, Athanasios Katerinopoulos, Andreas Magganas, John McNabb. The Acheulian Site at Rodafnidia, Lisvori, on Lesbos, Greece: 2010–2012. – Katerina Harvati, Mirjana Roksandic (toim). Paleoanthropology of the Balkans and Anatolia, Springer, 2017, lk 119–138, siin lk 135.. Niteks Kokkinopilósi leiukohal Epeiroses on Moustier' kultuuri tunnused. 

pisi|Petrálona 1, Thessaloníki arheoloogiamuuseum, 2010
Seni on inimeste jäänuseid vähe välja kaevatud. Aastal 1960 leiti Petrálona koopast Chalkidike poolsaarelt umbes 30-aastase mehe kolju.Petrálona kolju pilt , Arhiivis. Surnule pandi ajutiseks nimeks Archanthropus europaeus petraloniensis.P. Kokkoros, A. Kanellis. Découverte d'un crâne d'homme paléolithique dans la péninsule chalcidique'. – L'Anthropologie, 1960, lk 438–446. Aastal 1981 dateeriti see 160 000 kuni 240 000 aasta vanuseksG. J. Hennig, W. Herr, E. Weber, N. I. Xirotiris. ESR-dating of the fossil hominid cranium from Petralona Cave, Greece. – Nature, 1981, 292, lk 533–536, Resümee., kaks aastakümmet hiljem vähemalt 300 000 aasta vanuseks.Michael Balter. In Search of the First European. – Science, 2001, 291.5509.1724. Veebiversioon. Mõlema dateeringu järgi võib teda pidada hiliseks heidelbergi inimeseks.

Traakia Kreeka-osast on leitud eelkõige raienuge (chopper''), mis olid veeristööriistad. Traakia Türgi-osast, täpsemalt Küçükçekmece laguuni (Küçükçekmece järve)  põhjakaldalt (Yarımburgazi koobastest) on leitud umbes 1600 artefakti, millest vanimad on dateeritud 400 000 aasta vanuseks. 

Viited

 Vaata ka 
 Kreeka ajalugu

Viited

Kategooria:Kreeka ajalugu
Kategooria:Euroopa esiaeg