Aksel Tiik

Aksel Tiik (14. mai 1921 Tallinn – 30. august 2010 Miku talu, Järva maakond) oli võimlemispedagoog ja spordiajaloolane, Eesti Spordimuuseumi asutaja.

Elukäik
Aastatel 1928–1941 õppis ta Tallinna Linna IV Algkoolis, Tallinna Kaarli Gümnaasiumis, Riiklikus Inglise Kolledžis ja Tallinna 9. Keskkoolis. Aastatel 1944–1948 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas. 1959. aastal kaitses Tiik samas kandidaaditöö „Võimlemine Eesti koolides XIX sajandi teisel poolel“, pedagoogikakandidaadi teaduskraad kinnitati 1962. aastal.

Aastatel 1931–1938 kuulus Tiik Tallinna Skautide Malevasse. Võttis osa Eesti skautide rahvusvahelisest suurlaagrist Valgerannas (1932) ja Paralepas (1936). 1939–1944 oli Ernst Idla eliitrühma võimleja. Võttis osa kõigist rühma esinemistest ja tegi kaasa rahvakunstiainelises lavastustes („Leetepalu Volbripidu“ Estonia ja Vanemuise teatris). 

Mobiliseeriti Punaarmeesse. Mobiliseerituna oli ta ka aurikul Eestirand, mis sai sakslaste pommirünnakus tabamuse ja sõitis Prangli saare juures madalikule. Aastatel 1942–1944 töötas Tiik võimlemiskursuste organiseerijana Ernst Idla juhitud Eesti Kutsekogude osakonnas Puhkus ja Elurõõm. 

Aastatel 1945–1946 oli ta õppeülesande täitja Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas (TRÜ KKT) rahvatantsu alal. 1946–1947 töötas akrobaatika ala õpetajana TRÜ KKT võimlemise kateedris ja 1947–1948 õpetajana TRÜ KKT kehakultuuri ajaloo ja metoodika kateedris ülesandega välja töötada üleülikoolilise kehalise kasvatuse programm ja organiseerida tundide läbiviimist teiste teaduskondade üliõpilastele. 1949. aastal korraldas kehalise kasvatuse ja spordi kateedriga TRÜ I spordipäeva raames osavõtjate rongkäigu ja massvõimlemise ettekanded nais- ja meesüliõpilastega Tamme staadionil. Aastatel 1948–1953 oli ta TRÜ KKT-s asutatud kehalise kasvatuse ja spordi kateedri vanemõpetaja. 

Aastatel 1953–1974 töötas Tiik Eesti Põllumajanduse Akadeemias vanemõpetajana ja oli kehalise kasvatuse kateedri juhataja. 1953. ja 1954. aastal tuli tema akrobaatika treeningugrupi üliõpilane Lukretsia Otti-Saks naiste hüppeharjutustes Eesti NSV meistriks. 1956. ja 1957. aastal tuli tema üliõpilane Ilme Vetla-Suuder naiste hüppeharjutustes Eesti NSV meistriks. Aastatel 1962–2001 juhatas ta EPA meeste tervisevõimlemise rühma ja 1986–2001 ühtlasi AS ESTIKO meeste tervisvõimlemise rühma. 1964. aastal sai ta dotsendi kutse ning 1975–1984 töötas EPA kehalise kasvatuse kateedris dotsendina. 

1963. aastal oli ta üks Eesti NSV Kehakuultuuri- ja Spordimuuseumi (nüüdne Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum) asutajaid ja aastatel 1963–1967 selle ühiskondlik direktor. 1987–1989 oli Eesti Võimlejate Liidu taasasutamise initsiatiivgrupi liige.

 Ühiskondlik tegevus 

 EPA spordilubi esimees ja juhatuse liige
 EPA Nõukogu liige
Tartu Linna sportvõimlemise ja akrobaatika sektsiooni juhatuse liige ja esimees
Tartu Linna SOL Nõukogu liige 
Eesti NSV Sportvõimlemise Föderatsiooni presiidiumi liige
Eesti Rahvavõimlemise Föderatsiooni presiidiumi liige
spordiühingute Kalev ja Jõud kesknõukogu liige 
Vabariikliku spordiajaloo komisjoni esimees
Spordimuuseumi teadusnõukogu liige
Eesti Spordiajaloo Seltsi asutajaliige 
vabariikliku kategooria kohtunik sportvõimlemises ja akrobaatikas.

Looming
Raamatud
 Akrobaatika algajaile. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1951. 159 lk
 Ernst Idla – võlur Tallinnast. Koostajad Ingrid Idla, Dagmar Normet, Aksel Tiik. Tallinn, Eesti Raamat, 1991. 192 lk
 Artikleid ja uurimusi. Eesti Spordimuuseumi ja Eesti Spordiajaloo Seltsi toimetised 7. Tartu 2007. 172 lk
Käsikirjad
 Võimlemise arenemine Eestis. TRÜ üliõpilaste auhinnatöö. Tartu 1948. 62 lk. – Asub Tartu Ülikooli raamatukogus ja Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis.
 Võimlemine Eesti koolides XIX sajandi teisel poolel. Dissertatsioon pedagoogiliste teaduste kandidaadi teadusliku kraadi taotlemiseks. Juhendaja A. Elango. Tartu 1958. 319 lk. – Asub TÜ raamatukogus ja Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis
 Kehakultuuri ja spordi olukord Eestis XIX s. lõpul ja XX s. alguses. Tartu 1962. 49 lk. – Asub Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis
 Eesti vägilaste ja hiidude kehalistest harjutustest. Tartu 1975. 4 lk. – Asub Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis
 Eesti Põllumajanduse Akadeemias Spordiklubi 1953–1978. Tartu 1978. 12 lk. – Asub Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis
 Eesti rahvapärastest jõumängudest. Tartu 1983. 12 lk. – Asub Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis
 Kehalise kasvatuse elementide esinemisest Eesti territooriumil esiajal. Tartu 1984. 11 lk. – Asub Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis
 Idla võimlejate taaskohtumine spordiseltsiga “Kalev”. Tartu 1989. 5 lk. – Asub Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis
 120. a. I Eesti võimlemispeost. Tartu 1996. 7 lk. – Asub Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis
Artiklid
 Kooli kehalise kasvatuse käsitlemisest ajakirjanduses kehakultuuri algaastail Eestis. Kehakultuur nr 22, 1956
 Kehalisest kasvatusest Eesti rahvusliku liikumise perioodil. Kehakultuur nr 11, 1956
 Võimlemisalasest ettevalmistusest õpetajate seminarides XIX sajandi teisel poolel. Nõukogude Õpetaja nr 8, 1957
 Võimlemise viljelemisest Eesti linnakoolides XIX sajandil. Kehakultuur nr 4, 1957
 C. R. Jakobsoni seisukohti noorsoo kehalises kasvatuses. Kehakultuur nr 5, 1957
 Fr. R. Kreutzwaldi mõtteid noorsoo kehalisest kasvatusest. Kehakultuur nr 20, 1957
 Eestikeelne spordikirjandus 80ne aastane. Kehakultuur nr 5, 1959.
 Juhan Kurrik – 110 aastat Eesti koolivõimlemise rajamisest. Kehakultuur nr 10, 1959
 Esimesed määrused kehakultuuri alal. Kehakultuur nr 19, 1959
 Päevakorras on Eesti spordi ajaloo koostamine. Spordileht nr 46, 6. juuni 1960. Lk 6
 Rajame aktiivi kaasabil spordimuuseumi. Kehakultuur nr. 4, 1962
 Eesti NSV Spordimuuseum – meie spordi varaait. Kehakultuur nr 15, 1963
 “Spordimobilisatsioon” Eestis. Kehakultuur nr. 19, 1963
 Turnipidudest spordimängudeni. Kehakultuur nr. 14–16, 1964
 Pilk Spordimuuseumi. Kehakultuur nr 6, 1965. Lk 187
 Juhan Kurrik eesti koolivõimlemise teerajajana. Nõukogude Pedagoogika ja Kool 2. Tartu 1966
 90 aastat Eesti võimlemist. Eesti võimlemise hälli juures. Esimesed võistlused, esimesed võitjad. Kehakultuur nr 14, 1966
 Kehakultuur ja sport. Eesti nõukogude entsüklopeedia, 2. kd. Tallinn 1970
 VS “Jõud” 25-aastane. Põllumajanduse Akadeemia, 16. detsember 1971
 Eesti Võimlemisõpetajate Seltsi asutamine ja selle tegevus õpetajate erialase kvalifikatsiooni tõstmisel. Nõukogude Pedagoogika ja Kool 4. Tartu 1972
 100 aastat esimesest Eesti võimlemispeost. Spordileht nr 70, 16. juuni 1976
 Зимние народные игры эстонцев. Советская педагогика и школа 12. Тарту 1977
 Kehakultuur ja sport. Nõukogude Eesti: entsüklopeediline teatmeteos. Tallinn 1978
 EPA spordiklubi 25-aastane. Kehakultuur nr 8, 1978
 Esimesed meistrid selgusid 50 aastat tagasi. Spordileht nr 35, 24. märts 1980
 Esimesed võimlemiskursused. Spordileht nr 149, 19. detsember 1980
 Eesti rahvapärastest jõumängudest. Kehakultuur nr 11, 1984

Ettekanded ja teesid
 Võimlemise olukord Eesti maarahvakoolides aastatel 1886-1905. – Suure sotsialistliku oktoobrirevolutsiooni 40ndale aastapäevale pühendatud Eesti NSV kõrgemate õppeasutuste vabariiklik teaduslik-metoodiline konverents. Tartu 1957
 Eesti spordiliikumise rajajatest. – Eesti NSV IV vabariiklik teaduslik-metoodiline konverents kehakultuuri alal. Tallinn 1961
 Võimlemise olukord Eestis XX saj. algusest kuni Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsioonini. – ENSV vabariiklik teaduslik konverents kehakultuuri ajaloo alal. Konverentsi ettekanded. Tartu 1962
 Spordipidustuste ajaloost Eestis. – ENSV II vabariiklik teaduslik konverents kehakultuuri ajaloo alal. Konverentsi ettekanded. Tartu 1964
 Eesti Võimlejate Liit. – Suure sotsialistliku oktoobrirevolutsiooni 50. aastapäevale pühendatud Eesti NSV X vabariiklik kehakultuurialane teaduslik-metoodiline konverents. Tartu 1967
 Eesti Võimlemisõpetajate Seltsi osast õppiva noorsoo kehalise kasvatuse korraldamisel. – XIV vabariiklik teaduslik-metoodiline konverents kehakultuuri alal. Tartu 1972
 Kehalistest harjutustest eesti hiiu- ja vägilasmuistendites. – XVIII vabariiklik teaduslik-metoodiline kehakultuuri konverents. Spordimeisterlikkuse arendamine kõrgemas koolis. Tartu 1976
 Eestlaste talvised rahvamängud. – XIX vabariiklik teaduslik-metoodiline kehakultuurialane konverents. Kehaline kasvatus kõrgkoolis. Tallinn 1977
 Kehakultuuri Sihtkapitali Valitsus. – Eesti NSV Spordimuuseumi I teadusliku konverentsi teesid. Tallinn 1978
 Rahvalõbustused eesti noorsoo kehalises kasvatuses. – XX vabariiklik teaduslik-metoodiline kehakultuurialane konverents. Tallinn 1979
 Ühiskondlikust Eesti NSV Kehakultuuri- ja spordimuuseumist. – Eesti NSV Riikliku Spordimuuseumi V teaduskonverentsi teesid. Tartu 1988
 Ernst Idla tegevusest kodumaal 1940. aastail. Eesti Spordimuuseumi VI teaduskonverentsi teesid. Tartu 1991

 Tunnustus 
 1963 – Kalevi auliige
 1972 – Eesti NSV teeneline sporditegelane
 1974 – Jõu auliige
 1990 – Eesti Spordiajaloo Seltsi esimene auliige

Kirjandus
 Õnnitleme! Aksel Tiik 50. Spordileht nr 55, 12. mai 1971. Lk 6
 Viis küsimust Aksel Tiigile. Edasi nr 112, 14. mai 1971. Lk 4
 Rita Lind. Mees mitmes peaosas. Edasi nr 111, 16. mai 1981
 Tiik, Aksel. // Eesti spordi biograafiline leksikon. Tallinn 2011, lk 937-938
 Tiik, Aksel. // Tartumaa spordileksikon. Tartu 2011, lk 404
 Tiit Lääne. Aksel Tiik – suurte tegude mees. Maaleht nr 19, 13. mai 2021. Lk 47

Välislingid

Spordipühapäev. Võrkpalli valikturniir. Piljard. Aksel Tiik 100. ERR Jupiter, 16. mai 2021, 05:30

Kategooria:Eesti spordipedagoogid
Kategooria:Eesti sporditegelased
Kategooria:Eesti spordiajaloolased
Kategooria:Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna vilistlased
Kategooria:Tartu Ülikooli õppejõud
Kategooria:Eesti Maaülikooli õppejõud
Kategooria:Eesti Spordiajaloo Seltsi liikmed
Kategooria:Eesti NSV teenelised sporditegelased
Kategooria:Kalevi auliikmed
Kategooria:Jõu auliikmed
Kategooria:Eesti Spordiajaloo Seltsi auliikmed
Kategooria:Sündinud 1921
Kategooria:Surnud 2010