Vitssõlg

Vitssõlg on ümar võrukujuline sõlg, mida Eesti aladel on rõivakinnitusvahendina kantud alates 13. sajandist peaaegu muutumatuna. Tänapäeval kantakse sõlgi peamiselt rahvarõivastega.Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 241 

 Kirjeldus 
Vitssõle rõngas on kitsam kui rõngassõlel, selle laius on umbes 5 mm. Vitssõlgede läbimõõt kõigub 1,5–3,2 cm vahel. Rõngale kinnituv sõlenõel on pealt täiesti sile või kergelt kaarjas, mõnikord dekoreeritud kaare harjal reljeefsete täppidega või nöörornamendiga. Hiiumaa naiste vitssõlgedele on iseloomulikud mitmetahulised lihvitud pinnaga klaasripatsid. Harvem esineb sõlgi, millel tilguti poolitab dekoori kaheks.

 Valmistamine 
Varasemad vitssõled olid valdavalt vasesulameist. Hilisemad vitssõled valmistati hõbedast, 19. sajandil hakati kasutama ka uushõbedat. Vitssõlgede peamiseks valmistuskeskuseks oli Tallinn, kus valmistatud vitssõled olid lihtsad, polnud märgata ka erinevusi meistrite vahel. Lihtsakoelisi vitssõlgi valmistasid ka külasepad. Vitssõlg oli levinud üle Eesti just tarbeesemena, seda kasutati nii naiste- kui meesterõiva kinnitina.Eesti rahvarõivad. Vaadatud 04. aprill 2022. 

Vitssõlge on peetud lähtevormiks, millest arenes välja eesti naiste 19. sajandi kõige pidulikum rinnaehe, koonusekujuline kuhiksõlg, teiste allikate järgi kujunes kuhiksõlg rõngassõlest.K. Kirme. Eesti sõled. Kunst, 1986.

 Vaata ka 
 Sõlg
 Hoburaudsõled
 Kaarsõled
 Karpsõled
 Kuhiksõled
 Kupalsõled
 Plaatsõled või ketassõled
 Rõngassõled
 prees
 pross
 sõlgpuu

 Viited 

 Välislingid 
 Vitssõlg. Eesti Ajaloomuuseum.
 Sõlgede kinnitamine. 
 Ehted rahvarõivaste juurde

 Kategooria:Sõled
 Kategooria:Ehted
 Kategooria:Eesti etnograafia
 Kategooria:Etnograafia
 Kategooria:Eesti rahvakultuur