Moskva (raketiristleja)

Moskva oli Venemaa Föderatsiooni mereväe Slava-klassi ristleja (projekt 1164 Atlant) ja oma klassi esiklaev. 

Laev kandis pardanumbreid 126 ja 108 (1983), 103 (1984), 106 (1987) ning 121 (1990).

Moskva oli Venemaa mereväe Musta mere laevastiku lipulaev. Laev uppus 14. aprillil 2022 Vene-Ukraina sõja käigus.

 Ajalugu 
 1976–2000 
Laev, algse nimega Slava ehitati Mõkolajivi laevatehases Ukrainas. Tegemist oli oma klassi esimese laevaga. Ehitus algas 1976. aastal. Laev lasti vette 1979. aastal, võeti pärast valmimist kasutusele detsembris 1982 ja ametlikult mereväe teenistusse 31. jaanuaril 1983. Kodusadamaks sai Sevastopol.  

1989. aasta detsembri algul osales Slava nõukogude delegatsiooni majutuslaevana George H. W. Bushi ja Mihhail Gorbatšovi Malta tippkohtumisel, kus deklareeriti Külma sõja lõppu.

Aastail 1991–2000 oli laev Mõkolajivis kapitaalremondis ja moderniseerimisel. Hoolimata Venemaa tõsistest rahalistest raskustest ukrainlastele remondi eest tasumisel, õnnestus olukord lõpuks lahendada ja tööd lõpetada. 

16. mail 1997 anti laevale uus nimi Moskva. Eelnevalt oli teenistusest välja arvatud samanimeline kopterikandja. Nime vahetus võis olla seotud vahepealse ideega teha Moskva linnast laeva sõpruslinn ja ühtlasi paluda linnalt tuge laeva remondi eest tasumisel.

 2000–2022 
pisi|tühi|Video laevast Süürias Latakia ranniku lähistel

Osales 9.–12. augustini 2008 Venemaa-Gruusia sõjas. Mõningatel andmetel sai kerge raketitabamuse Gruusia kaatrilt.https://www.wired.com/2008/08/naval-lessons-o/

7. septembril 2009 toimus laeval kergem tuleõnnetus, mille käigus täitus üks sektsioon suitsuga.

Osales 2014. aasta märtsis Ukraina mereväe vastases operatsioonis Donuzlavi juures.

12. augustil 2014. külastas laeva president Vladimir Putin koos Egiptuse president ‘Abd al-Fattāḩ Khalīl as-Sīsīga. 

Osales septembrist 2015 kuni jaanuarini 2016 Vahemerel operatsioonil Süürias.

Pärast Süüria operatsioonilt naasmist arutati 30 aasta vanuse laeva mahakandmist, kuid 2018. aastal otsustati siiski moderniseerimise kasuks. Moderniseerimine ja katsetamine toimus alates 2019. aastast etappidena ja lõppes umbes 2021. aasta märtsiks. Selle tulemusel pikendati laeva teenistusiga veel umbes 10–20 aasta võrra.

 Sõjategevus Ukraina vastu 2022. aastal ja uppumine 

pisi|200px|Ukraina postmark 2022. aasta kevadest, mis mälestab Maosaare lahingut ja kujutab ka Moskva laeva
Moskva oli 2022. aasta Venemaa-Ukraina sõja ajal Venemaa sõjalaevastiku suuruselt kolmas alus.

Ukraina teatel osales laev Ussisaare vallutamisel ja seetõttu kujutati teda saare kaitsjatele pühendatud postmargil.Russian warship sinks in the Black Sea after Ukraine claims it was hit by a missile. CNN, 14. aprill 2022Uppunud sõjalaeva Moskva kohta napib endiselt teateid. ERR, 15. aprill 2022

14. aprillil Moskva uppus. Ukraina teatel läks laev põhja nende raketirünnaku tagajärjel, Venemaa teatel tulekahjust tingitud plahvatuse tõttu.Sunken Russian warship Moskva: What do we know?. BBC, 19. aprill 2022 Sõltumata laevahuku põhjusest on vaatlejad seda hinnanud oluliseks psühholoogiliseks võiduks Ukrainale ja kaotuseks Venemaale ning vähemal määral ka Venemaa mereväe sõjalist võimekust nõrgendavana.Saska: Vene sõjalaeva Moskva pildilt kadumisel suurt mõju pole. ERR, 14. aprill 2022Russian warship: Moskva sinks in Black Sea. BBC News, 15. aprill 2022Saska Vene laevast Moskva: kaks raketti ei peaks sellise suurusega laeva uputama. ERR, 18. aprill 2022Russian Offensive Campaign Assessment, April 14. The Institute for the Study of War, 14. aprill 2022

Ukraina kuulutas uppunud laeva aprilli viimasel dekaadil riikliku veealuse kultuuripärandi objektiks nr 2064.

 Otstarve, relvastus ja varustus 
Laev oli mõeldud peamiselt:
 Vaenlase suurte pealveelaevade ründamiseks;
 Oma allveetõrjelaevade gruppide lahinguvõime toetamiseks;
 Oma üksuste õhukaitseks;
 Dessandi toetamiseks tulega.

Ühtlasi kasutati laeva sageli staabilaevana.

Laeva relvastusse kuulusidМинистерство обороны Российской Федерации. Гвардейский ордена Нахимова ракетный крейсер «Москва».
 1 2-raudne 130 mm kahur AK-130
 6 6-raudset 30 mm õhutõrje automaatkahurit AK-630
 8 2-torulist laevatõrje raketiseadet P-1000 Vulkan (raketi lennukaugus kuni 700 km)
 8 õhutõrjeraketiseadet S-300F Fort
 2 2-juhikulist õhutõrjeraketiseadet Osa-M
 2 12-torulist reaktiivsüvaveepommiheitjat RBU-6000
 2 5-torulist 533 mm torpeedoaparaati
 1 pardahelikopter Ka-27

Laeval olid peamised elektroonika- ja sensorsüsteemid:
 Seireradar Voshod MR-800
 Seireradar Fregat MR-710
 Tulejuhtimisradar SA-N-4
 Tulejuhtimisradar SA-N-6
 Tulejuhtimsiradar lähitõrjeks (AK-630) 
 Tulejuhtimissüsteem Argon (P-500/P-1000)
 Tulejuhtimissüsteem MR-123-02/3 Bagira (AK-630)
 Tulejuhtimissüsteem MR-184 Lev-218 (AK-130)
 Tulejuhtimissüsteem Burja (RBU-6000)
 Tulejuhtimissüsteem 4R-33 (Osa-M)
 Navigatsiooniradarid
 Allveeseiresonar vööris 
 Raadioelektroonilise võitluse vahendid
 Satelliitsidesüsteemid.

 Vaata ka 

Pjotr Veliki
Admiral Kuznetsov
Ristleja

Viited

 Välislingid 

 Warbook.club

Kategooria:Venemaa Föderatsiooni sõjalaevad
Kategooria:Nõukogude Liidu sõjalaevad
Kategooria:Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)
Kategooria:Musta mere laevastik
Kategooria:Hukkunud laevad