Harilik lehviksammal

Harilik lehviksammal (Ptilium crista-castrensisKeskkonnaameti keskkonnahariduse büroo. (2021). Aasta tegijad looduses. https://keskkonnaharidus.ee/sites/default/files/2021-01/Aasta%20tegijad%202021_EST.pdf) on ulmikulaadsete seltsi korbikuliste sugukonda kuuluv lehtsambla liik. Lehviksammal on kahekojaline liik, mis on vegetatiivne, kuid isaseid populatsioone on vähem kui emaseid.

Välimus
Harilik lehviksammal on miniatuurset sõnajalga meenutava välimusega sammal.Tartu Ülikool. Eesti Samblasõbrad. (2020). Aasta samblaks 2021 valiti harilik lehviksammal. https://web.archive.org/web/20220126112647/https://sisu.ut.ee/samblasober/news/aasta-samblaks-2021-valiti-%C3%BClekaalukalt-harilik-lehviksammal-ptilium-crista Lehviksamblal on ergas toon ning selle korrapärased võsud on kuni 10 cm kõrged.Tartu Ülikooli Botaanikaaed. (2021). Aasta sammal on harilik lehviksammal. https://web.archive.org/web/20210228033949/https://www.botaanikaaed.ut.ee/et/content/aasta-sammal-harilik-lehviksammal Sammal eristub oma heledama värvuse poolest, erkrohelised varred ja okste otsad on kõverdunud sirbikujuliseks. Välimuselt meenutab lehviksammal pehmet vaipa, kuid tal on tugevad varred, mis aitavad konkureerida okasmetsadele iseloomulikus tihedas samblavaibas. Käega katsudes tundub sammal jäik ning ta on kergesti eristatav teistest maapinnasammaldest.

Kasvukoht
Lehviksammal kasvab hästi varjulistes ja niisketes elupaikades ning esineb tavaliselt nõmmemetsades.UPM Forest Life. Knights plume moss. https://www.upmforestlife.com/species/knights-plume-moss Sammalt leidub peamiselt maapinnal. Tänu sellele, et sammal ei vaja kasvamiseks sügavat substraati, võib seda kasvada lisaks maapinnale ka otse palkidel, puualustel või isegi rändrahnudel.Stowe Land Trust. (2021). Naturalist Friday: Plume Moss and other pryophytes. https://web.archive.org/web/20220127015611/https://www.stowelandtrust.org/summer-naturalist/blog/post/naturalist-friday-plume-moss-and-other-bryophytes Lehviksammal moodustab oma kasvukohas kollakasrohelisi vaibandeid. Lehviksammal on tavaline metsaliik ning ei vaja täiendavaid kaitsemeetmeid. 

Sarnaselt paljude teiste sammaltaimedega saab ka lehviksambla järgi tuvastada piirkonna halba õhukvaliteeti, kuna ta on õhusaaste suhtes väga tundlik. 

Levila
Eoste kaudu levivad samblad on viljakad ja neid on leitud peaaegu kõikidelt mandritelt maa peal. Nad kasvavad isegi arktilises tundras, olles oluliseks toiduallikaks paljudele seal elavatele taimtoidulistele olenditele.

Eesti okasmetsades on lehviksammal väga tavaline liik ja teda leidub üle Eesti. Lehviksammal on levinud nii Kanada metsades kui ka paljude Põhja-Euroopa põhjapoolsemates metsades, kus on tiheda võrastikuga metsaalused. Põhja-Ameerika metsades kasvab lehviksammal kõrgemates kasvukohtades ja niiskemates keskkondades.

Lehviksammal ei sobi koduaedadesse, kuna vajab kasvamiseks niisket ja toitainerikast varjulisemat kasvukohta.

Kuna lehviksammalt peetakse samblamaailma kaunitariks tänu oma erksale toonile ja huvitavale kujule, siis valiti lehviksammal 2021. aastal Eesti aasta samblaks.

 Viited 

Kategooria:Ulmikulaadsed