Friedrich Robert Helmert

Friedrich Robert Helmert (31. juuli 1843 Freiberg – 15. juuni 1917 Potsdam) oli saksa geodeet ja vigade teooriate kirjutaja.

 Elulugu 
 Lapsepõlv ja haridus 
Friedrich Robert Helmert sündis Johann Friedrich Helmerti ja tema naise Christiane Fredericke peres. Helmert oli pere noorim laps, tal oli 16 õde-venda, kellest paljud surid juba lapsena. Noorpõlve veetis ta Freibergis, kus ta aastatel 1849–1857 õppis Knabenbürgerschule poistekoolis. 13-aastaselt alustas Helmert õpinguid Annenrealschule koolis. Tänu headele õpitulemustele sai ta pärast kooli lõpetamist astuda Dresdenis asuvasse Polütehnilisse Kolledžisse (tänapäeval Dresdeni Tehnikaülikool), kus ta hakkas inseneeriat õppima. Seal süvenes ka huvi geodeesia vastu. Doktorikraadi sai Helmert 12. mail 1868 Leipzigi Ülikoolis.

 Pärast õpinguid 
1870. aastal sai Helmert uue tehnikaülikooli RWTH Aachen instruktoriks ja kaks aastat hiljem professoriks. Tema töö aitas Saksa keisririigil üle minna 1872. aastal meetermõõdustikule. 

 Töökäik 

 1859 – Christian August Nageli abiline Erzgebirge mäeaheliku söevälja triangulatsiooni projektis
 1863 – Christian August Nageli assistent kraadide mõõtmises
 Leipzigi triangulatsioonivõrgu rajamine C. Bruhnsi alluvuses
 1869 – vaatleja Hamburgi astronoomiaobservatooriumis
 1870 – geodeesiainstruktor RWTH Aacheni tehnikakoolis, kus ta nimetati 1872. aastal professoriks
 1886 – Preisi Kuningliku Geodeesia instituudi direktor
 1887 – Berliini ülikooli kõrggeodeesia professor ja Geodeesia Instituudi direktor

 Panus geodeesiasse 
Friedrich R. Helmerti järgi on saanud nimetuse Helmerti teisendus. Tegemist on geomeetrilise teisendusmeetodiga kolmemõõtmelises ruumis. On kasutusel geodeesias nullpunktide vaheliste teisenduste tegemiseks. 

 Saavutused 

 1874 – Der Sternhaufen im Sternbilde des Sobieskischen Schildes 

 Tunnustus 
Ta oli ülemaailmse geodeetilise ühenduse "Rahvusvaheline Maa pöörlemisteenistus" president ning Preisi Teaduste Akadeemia liige Berliinis. 1905. aastal valiti Helmert Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks. Lisaks pälvis ta umbes 25 Saksa ja välismaist ordenit. Helmerti auks nimetati tema järgi kuukraater, mille 1973. aastal IAU heaks kiitis.

 Viited 

Kategooria:Saksamaa inimesed
Kategooria:Geodeedid
Kategooria:Leipzigi ülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1843
Kategooria:Surnud 1917