Schwerini piiskopkond

Schwerini diötsees ja vürst-piiskopkond oli katoliiklik diötsees Saksamaal, Mecklenburgis, Schwerinis. Esimene teadaolev piiskop pühitseti diötseesis 1053. aastal ja diötsees lakkas olemast 1994. aastal.

 Reformatsioonieelne katoliku (vürst-)piiskopkond 

Roomakatoliku Schwerini diötseesi (saksa: Bistum Schwerin) piiskopid, Bremeni peapiiskopkonna abipiiskopid, olid samaaegselt ilmalikud (poliitilised) vürstiseisuses (vürst-piiskop) valitsejad Schwerini vürst-piiskopkonnas (saksa: Hochstift Schwerin); loodud 1180. aastal ja sekulariseeritud 1648. aastal), otse keisrile alluv Saksa-Rooma riigile osariik. Schwerinis asus kapiitel, Schwerini toomkirik ja 1239. aastani piiskoppide residents. 1180. aastal viidi vürst-piiskopi residents Bützowisse, millest sai peamine residents 1239. aastal.

 Schwerini piiskoppide tiitel 

Mitte kõik Schwerini toolil valitsejad ei olnud vürstliku ilmaliku võimuga vürst-piiskopid ja kõiki ei kinnitatud paavsti poolt piiskoppideks. 1180. aastal eraldati osa Schwerini diötseesi territooriumist Saksimaa hertsogiriigist ja sellest sai otse keisrile alluv territoorium nimega Schwerini vürst-piiskopkond, Saksa-Rooma riigi feodaalne liikmesriik, nagu paljud vürst-prelatuurid.


Vürst-piiskopkond oli valitav monarhia, kus valitsevaks vürstiks oli vastav piiskop, mille valis tavaliselt toomkapiitel ja kinnitas Püha Tool, või erandkorras nimetas ainult Püha Tool. Seejärel andis keiser paavsti poolt kinnitatud piiskoppidele vürstlikud regaalid, seega vürst-piiskopi tiitli. Mõnikord ei saanud aga vastav isik paavsti kinnitust, kuid talle anti siiski vürstlikud regaalid. Ka vastupidist juhtus paavsti poolt kinnitatud piiskopiga, keda ei määratud kunagi vürstiks. Mitmed kapiitli poolt valitud võimukandjad ei saavutanud ei paavsti kinnitust ega keisri investituuri, kuid tegelikult kuulus neile sellele vaatamata de facto vürstivõim. Aastatel 1532–1648 olid kõik võimukandjad luterlased.

Tooli vastavad valitsejad kandsid järgmisi tiitleid:

 Mecklenburgi piiskop 1162. aastani
 Schwerini piiskop aastatel 1162–1181
 Schwerini vürst-piiskop aastatel 1181–1516, välja arvatud aastad 1474–1479 ja 1506–1508
 Schwerin vürst-piiskopkonna administraator aastatel 1474–1479, 1506–1508 ja uuesti 1516–1648. Kas lihtsalt de facto asendades vürst-piiskoppi või kanoonilise õiguse eelduse puudumisel oleks tooli valdaja ametlikult ainult administraatori tiitliga (kuid kõnekeeles nimetati teda siiski vürst-piiskopiks).

 Mecklenburgi ja Schwerini katoliku piiskopid (1053–1181) 

  Mecklenburgi ja Schwerini katoliku piiskopid (1053–1181)EpiskopaatPortreeNimiSünd ja surmkoos kohtadegaAmetiaja lõpu põhjusMärkused 1053–1066  Johannes Scotus kui Johannes I *u 990 – 10. november 1066* surm märter, kelle paganad ohverdasid Radegastile 1066–1148 sede vacante   diötsees jäeti maha pärast vendide ülestõusu 1148–1162 Emmehard    1162–1191 Berno *teadmata – 14. jaanuar 1191* surm obodriidide apostel, saavutas vürstivõimu osas oma diötseesist Saksimaa 1181. aasta tükeldamisel

 Katoliku vürst-piiskopid (1181–1474) 

  Schwerini roomakatoliku vürst-piiskopid (1181–1474)Valitsemine ja episkopaatPortreeNimiSünd ja surmkoos kohtadegaAmetiaja lõpu põhjusMärkused 1162–1191 Berno *teadmata – 14. jaanuar 1191* surm obodriidide apostel, saavutas vürstivõimu osas oma diötseesist Saksimaa 1181. aasta tükeldamisel 1191–1238 Brunward     1191–1195 Hermann Schwerinist   vastupiiskop 1238–1240 Friedrich I Hagenist    1240–1247 Dietrich    1247–1249 Wilhelm    1249–1262 Rudolf I *teadmata – 1262* surm 1263–1291 Hermann I Schladenist   1292–1314 Gottfried I Bülowist(Bülowi aadlisuguvõsa)</small> *teadmata – 1314* surm Heinrich I ja Ludolfi onu  1315–1322 Hermann von MaltzanHermann II    1322–1331 Johann II zu Putlitz(Gans zu Putlitz)</small>    1331–1339 75pxvasakpoolne Ludolf von Bülow(Bülowi aadlisuguvõsa) *enne 1298 – 23. aprill 1339*, Warin surm Gottfried I vennapoeg, järgmise vend, Friedrich II onu 1339–1347 75pxparempoolne Heinrich I von Bülow(Bülowi aadlisuguvõsa) *teadmata – 1347* surm eelmise vend, Gottfried I vennapoeg, Friedrich II onu 1347–1348 Willekin Pape    1348–1356 Andreas von Wislica     1356–1363 Albrecht von Sternberg *u 1333 – 14. jaanuar 1380*, Litomyšl sai Litomyšli piiskopiks ka Litomyšli piiskop (1364–1368 ja uuesti 1371–1380), Magdeburgi vürst-peapiiskop (1368–1371) 1363–1365 Rudolf II von Anhalt(Askania dünastia) *teadmata – 1365*, Coswig Anhaltis surm krahv Albrecht II poeg 1366–1377 Friedrich II von Bülow(Bülowi aadlisuguvõsa)  *teadmata – 1366* surm Ludolfi ja Heinrich I vennapoeg 1377–1381 Melchior von Braunschweig-Grubenhagen(Welfide suguvõsa) *1341 – 6. juuni 1384*   eelnevalt Osnabrücki vürst-piiskop (1369–1375); rivaalitses aastatel 1377/1378 Schwerinis vastupiiskop Marquardiga 1377–1378 Marquard Bermann    vastupiiskop 1381–1390 Potho von PothensteinJohann III *teadmata – 1390* surm eelnevalt Münsteri vürst-piiskop (1379–1382), nimetati ainult ametisse, kuid de facto ei suutnud ta Schwerinis oma rivaalidest üle olla 1381–1388 Johann IV Junge   vastupiiskop 1381–? Gerhard von Hoya(Hoya krahvid)     vastupiiskop 1390–1415 Rudolf von Mecklenburg-StargardRudolf III(Mecklenburgid) *teadmata – 1415* surm eelnevalt Skara piiskop (1387–1391), Mecklenburg-Stargardi hertsogi Johann I poeg 1416–1418 Heinrich II von Nauen  1419–1429 75px Heinrich III von Wangelin   1429–1444 Hermann III Köppen *teadmata – 3. jaanuar 1444* surm  1444–1457 Nicolaus BöddekerNicolaus I     1458 Gottfried LangeGottfried II    1458–1473  Werner Wolmers    

 Katoliku administraatorid ja vürst-piiskopid (1474–1532) 

  Katoliku administraatorid ja vürst-piiskopid (1474–1532)Valitsemine ja episkopaatPortreeNimi Sünd ja surmkoos kohtadegaAmetiaja lõpu põhjusMärkused  1474–1479  Balthasar(Mecklenburgid)  *1451 – 16. märts 1507*, Wismar  resigned tired from pursuing investituur, turned secular  eelnevalt Hildesheimi piiskopkonna administraator (1471–1474); ainult administraator, mitte kunagi ei saanud piiskopiks; Mecklenburg-Schwerini hertsogina valitses koos oma venna Magnus II-ga  1479–1482   Nikolaus II von Pentz    1482–1503  75px Konrad Loste    1504–1506  Johannes von ThunJohannes V     1504  Reimar von Hahn(Hahni aadlisuguvõsa)   vastupiiskop 1506–1508   Ulrich von Malchow    ainult administraator, mitte kunagi ei saanud piiskopiks 1508–1516  Peter Wolkow    1516–1522  Zutfeld Wardenberg   ainult administraator Magnuse alaealisuse ajal, ka diakon Schwerini toomkirikus 1522–1532  Heinrich Banzkow *enne 1499–1540* taandus, kui Magnus jõudis täisikka ainult administraator Magnuse alaealisuse ajal, mitte kunagi ei saanud piiskopiks; ka Hamburgi toomkiriku praost

Reformatsiooni tõttu suruti katoliku piiskopkond 1555. aastal maha, ilma formaalse järglaseta.

 Luterlik Schwerin 
 Vürst-piiskopkonna luterlikud administraatorid (1532–1648) 

  Vürst-piiskopkonna luterlikud administraatorid (1532–1648)Valitsemine ja episkopaatPortreeNimiSünd ja surmkoos kohtadegaAmetiaja lõpu põhjusMärkused 1532–1550 Magnus Mecklenburgist(Mecklenburgid)   Stargard, *4. juuli 1509 – 28. jaanuar 1550*, Bützow surm valitud piiskop 1516. aastast, alaealisuse tõttu teenis 1532. aastast paavsti kinnituse puudumise tõttu ainult administraatorina, 1533. aastal algatas Magnus reformatsiooni 1550–1603 75px Ulrich MecklenburgistUlrich I(Mecklenburgid)  Schwerin, *5. märts 1527 – 14. märts 1603*, Güstrow surm järgmise vanaisa; ka Mecklenburg-Güstrowi hertsog (1555–1603)  1603–1624 Ulrik TaanistUlrich II(Oldenburgi dünastia) Koldinghusi palee, Kolding, *30. detsember 1578 – 27. märts 1624*, Rühn surm eelmise lapselaps, järgmise onu; ka Schleswigi luterlik piiskop (1602–1624) 1624–1629 75px Ulrik TaanistUlrich III(Oldenburgi dünastia)  Frederiksborgi loss, Hillerød, *2. veebruar 1611 - 12. august 1633*, Schweidnitz astus tagasi, kui tema isa Christian IV loobus 1629. aastal keisririigis oma perekonna ametikohtadest (Lübecki rahu) eelmise vennapoeg; 1628. aastast de facto kukutatud, kui Albrecht von Wallenstein vallutas vürst-piiskopkonna 1629–1634  sede vacante  vürst-piiskopkonna territoorium oli osa Albrecht von Wallensteini Mecklenburgi hertsogkonnast 1634–1648 75px Adolf Friedrich Mecklenburgist(Mecklenburgid) Schwerin, *15. detsember 1588 – 27. veebruar 1658*, Schwerin vürst-piiskopkond muudeti Vestfaali rahuga vürstkonnaks ka Mecklenburg-Schwerini hertsog Adolf Friedrich I (1592–1628, ja uuesti 1631–1658) pärast 15. maid 1648 vürst-piiskopkond muudeti pärilikuks monarhiaks, Schwerini vürstkonnaks, mida valitseti personaalunioonis Mecklenburg-Schwerini Mecklenburgidega.

 Mecklenburgi luterlikud piirkonnapiiskopid 1921. aastast 


Kui Mecklenburg-Schwerini ja Mecklenburg-Strelitzi suurhertsogid tagasi astusid, muutusid luterlikud liidumaakirikud iseseisvateks ja võtsid vastu oma uued kirikukorrad, pakkudes välja funktsiooni Landesbischof (liidumaapiiskop). 1934. aastal ühendati piirkondlikud kirikud Mecklenburgi Evangeelseks Luterlikuks Kirikuks.

 1921–1933: Gerhard Tolzien (Mecklenburg-Strelitzi kirik)
 1921–1930: Heinrich Behm (Mecklenburg-Schwerini Evangeelne Luterlik Kirik)
 1930–1934: Heinrich Rendtorff (Mecklenburg-Schwerin; lõpuks juhtis ka kogu Mecklenburgi ühendatud kirikut)
 1934–1945: Walter Schultz
 1946–1971: Niklot Beste
 1971–1984: Heinrich Rathke
 1984–1996: Christoph Stier
 1996–2007: Hermann Beste
 2007- : Andreas von Maltzahn, alates 2012. aasta ühinemisest Evangeelseks Luterlikuks Kirikuks Põhja-Saksamaal

 Uus katoliiklik hierarhia Schwerinis 20. sajandist 


Pärast poolteist sajandit kestnud hülgamist, kui territooriumil viibinud katoliiklaste eest hoolitsesid ainult misjonärid, kes kuulusid Põhja-Saksamaa põhjamisjonite apostellikku vikariaati, asutati esimene reformatsioonijärgne kogudus 1709. aastal (St. Anna, Schwerin).

1930. aastast kuulusid katoliku kogudused endises Schwerini diötseesis (ja kogu Mecklenburgis) Osnabrücki diötseesi.

Ent kuna Mecklenburg oli Nõukogude Liidu okupatsioonitsoonis, Osnabrück aga Briti okupatsioonitsoonis (s.t poolitatud Saksamaa ja külma sõja ajal poliitilises maailmas teisel poolel), nii määras Osnabrücki piiskop piiskopliku komissari. 1959. aastast määras Osnabrücki diötsees Schwerini abipiiskopi, kes vastutas Mecklenburgi katoliku koguduste eest:

 Bernhard Schräder, 1946–1959 piiskoplik komissar Schwerini piiskoplikus komissariaadis, 1959–1971 Osnabrücki diötseesi abipiiskop Schwerini piiskoplikus komissariaadis.
 1971–1973: Heinrich Theissing, Osnabrück diötseesi koadjuutor Schwerini piiskoplikus komissariaadis.

23. juulil 1974 taastati jurisdiktsioon diötseesieelse 'alalise' Schwerini apostelliku administratuurina, selle territoorium eraldati ametlikult Osnabrücki diötseesist. Sellel on kaks piiskopi ametikohta: 

 Heinrich Theissing, apostellik administraator (23. juuli 1973 – pensionil 5. detsembril 1987), piiskopiõigused Schwerini piiskopiametis elava piiskopina; Mina titulaarpiiskop (13. märts 1963 – surm 11. novembril 1988), algul Berliini diötseesi abipiiskop (13. märts 1963 – veebruar 12, 1970), siis Schwerini koadjuutor (12. veebruar 1970 – 23. juuli 1973), lõpuks emeriit.
 Theodor Hubrich, apostellik administraator (23. november 1987 – surm 26. märts 1992), piiskopiõigustega resideeriv piiskop Schwerini piiskopiametis; varem Auca titulaarpiiskop (5. detsember 1975 – 23. november 1987) Magdeburgi abipiiskopina (Saksamaa) (5. detsember 1975 – 23. november 1987).

Diötsees kaotati 10. oktoobril 1994, selle territoorium määrati ümber juba loodud Hamburgi arhidiötseesile, mistõttu Mecklenburgi katoliku kogudused said osaks uuest Hamburgi arhidiötseesist.

 1992–1994 Norbert Werbs, piiskopiameti diötseesi administraator Schwerinis.
 1994- : Norbert Werbs, Hamburgi arhidiötseesi abipiiskop Schwerini peapiiskopiametis, ka Mecklenburgi peavikaar.

Kategooria:Mecklenburgi ajalugu
Kategooria:Saksamaa piiskopkonnad