Kaiserlich und königlich

pisi|Austria-Ungari kaart (Tsisleitaania tähistatud roosaga ja Transleitaania rohelisega) koos ühisomandis Bosniaga (sinisega)
Fraas keiserlik ja kuninglik viitab Habsburgide õukonnale või valitsusele laiemas ajaloolises perspektiivis. Mõned kaasaegsed autorid piiravad selle kasutamist Austria-Ungari kaksikmonarhia ajale aastail 1867–1918.

Sel perioodil, kui need kaks territooriumi toimisid reaalunioonina, valitses Habsburgide monarh samal ajal keisrina (Austria keiser) ja kuningana (Ungari kuningas). Ühise valitsuse seadusandlus kohustas välisministeeriumit, sõjaministeeriumit ja rahandusministeeriumit (rahastades ainult kahte esimest) toimima "Tema keiserliku ja kuningliku majesteedi" nimel. Seega oli keskvalitsusorganite nimedel eesliide k. u. k (saksa keeles kaiserlich und königlich 'keiserlik ja kuninglik').

Tavaliselt lühendati seda saksa keeles veel k. und k. ja k. & k. (kõigil juhtudel hääldatakse und välja), ungari keeles cs. és k. (császári és királyi), tšehhi keeles c. a k. (císařský a královský), poola keeles C. i K. (Cesarski i Królewski), sloveeni keeles c. in k. (cesarski in kraljevski), horvaadi keeles c. i kr. (carski i kraljevski), serbia keeles ц. и кр. (царски и краљевски), ukraina keeles ц. і кор. (цісарський і королівський); itaalia keeles  I.R. (Imperiale Regio).

Kategooria:Saksa keel
Kategooria:Väljendid