Italodalmaatsia keeled

Italodalmaatsia keeled või keskromaani keeled on rühm romaani keeli, mida kõneldakse Itaalias, Korsikal (Prantsusmaal) ja varem on kõneldud Dalmaatsias (Horvaatias).

Italodalmaatsia keeled saab liigitada

 italoromaani keelteks, kuhu kuulub enamik kesk- ja lõunaitaalia keeli 
 dalmaatsiaromaani keelteks, kuhu kuuluvad dalmaatsia ja istrioti keel.

Üldtunnustatud neli romaani keelte haru on lääneromaani, italodalmaatsia, sardi ja idaromaani. Kuid on ka teisi viise, kuidas italodalmaatsia keeli nendesse harudesse liigitada saab:

 italodalmaatsia keeled arvatakse mõnikord idaromaani keelte (kuhu kuulub rumeenia keel) hulka kuuluvaks, mis viib lääne-, sardi- ja idaharudeni
 italodalmaatsia keeled arvatakse mõnikord lääneromaani keelte (kuhu kuuluvad gallia ja ibeeria keeled) hulka kuuluvaks kui italolääne keeled, mis viib italolääne-, sardi- ja idaharudeni
 italoromaani keeled arvatakse mõnikord italolääne keelte hulka kuuluvaks, kus dalmaatsiaromaani keeled kuuluvad idaromaani keelte hulka, mis viib italolääne-, sardi- ja idaharudeni
 korsika (italodalmaatsia keelte hulgast) ja sardi keel arvatakse mõnikord kokku lõunaromaani või saarteromaani keelteks, mis viib lääne-, italodalmaatsia-, lõuna- ja idaharudeni.

 Keeled 

Vastastikuse arusaadavuse kriteeriumi alusel loetleb Dalby neli keelt: itaalia (toskaana ja keskitaalia), korsika, naapoli–sitsiilia ja dalmaatsia keel.

 Dalmaatsiaromaani keeled 

 dalmaatsia keelt kõneldi Horvaatia Dalmaatsia piirkonnas. See hääbus 19. sajandil
 istrioti keel on väljasurev teisend, mida kõneldakse Horvaatias Istria poolsaare edelaosas.

 Veneetsia keel 


Veneetsia keel on mõnikord lisatud italodalmaatsia keelte hulka, kui see on galloitaalia keelte hulgast välja arvatud, ja siis on see tavaliselt rühmitatud istrioti keelega. Kuid Ethnologue ja Glottolog ei ole veneetsia keelt italodalmaatsia keelte hulka rühmitanud, erinevalt istrioti keelest.

 Toskaana murded 


 toskaana-korsika: murderühm, mida kõneldakse Itaalia Toscana piirkonnas ja Prantsusmaa Korsika saarel
 põhjatoskaana murded
 firenze murret kõneldakse Firenze linnas ja see oli aluseks itaalia standardkeele kujunemisele
 teised murded: pistoiese; pesciatino või valdinievolino; lucchese; versiliese; viareggino; pisano-livornese
 lõunatoskaana murded
 aretino-chianaiolo, senese, grossetano murded
 Korsikal kõneldav korsika keel arvatakse olevat Toscana päritolu
 galluura ja sassari keeli, mida kõneldakse Sardiinia põhjatipus, võib pidada kas korsika murreteks või korso-sardi üleminekuteisenditeks.

 Itaalia keel 

Itaalia keel on ametlik keel Itaalias, Šveitsis, San Marinos, Vatikanis ning Lääne-Istrias (Sloveenias ja Horvaatias). Varem oli sellel ametlik staatus Albaanias, Maltal ja Monacos, kus seda veelgi laialdaselt räägitakse, samuti endiste Itaalia Ida-Aafrika ja Itaalia Põhja-Aafrika piirkondades, kus see mängib olulist rolli erinevates sektorites. Itaalia keelt räägivad ka suured välismaised kogukonnad Ameerikas ja Austraalias. Itaalia keel põhines algselt ja peamiselt firenze murdel: seejärel on seda sügavalt mõjutanud peaaegu kõik piirkondlikud itaalia keeled, samas kui selle hääldus (tuntud kui Pronuncia Fiorentina Emendata, muudetud firenze hääldus) põhineb rooma murde aktsendil; need on põhjused, miks itaalia keel erineb oluliselt toskaana murdest ja selle firenze teisendist.

 Keskitaalia murded 


Keskitaalia murdeid kõneldakse peamiselt järgmistes piirkondades: Lazio (sealhulgas Rooma); Umbria; Kesk-Marche; väike osa Abruzzost ja Toscanast.

 rooma murre, kõneldakse Roomas, Lazios. Nagu eespool mainitud, it is the basis of the aktsent of the received pronunciation itaalia standardkeeles
 tuscia või viterbese: kõneldakse Lazio Viterbo provintsis
 keskpõhjalazio: kõneldakse Città metropolitana di Roma Capitale lõunaosas ning Lazio Frosinone ja Latina provintside põhjaosades
 umbria: kõneldakse Umbrias
 keskmarchigiano: kõneldakse Marche keskosas
 sabino: kõneldakse L'Aquila linnas (Abruzzo) ja Rieti provintsis (Lazio).

 Naapoli keel 


Naapoli keelt kõneldakse järgmistes piirkondades: Lõuna-Marche; Lazio äärmine lõunaosa; Abruzzo; Molise; Campania (sealhulgas Naapoli); Basilicata; ning nii Apuulia kui ka Calabria põhjaosa.

 naapoli keele campano murded, irpino, lõuna-laziale: kõneldakse Naapolis ja Campanias; ning Lõuna-Lazios
 abruzzese-lõunamarchigiano: kõneldakse Abruzzo piirkonnas ja Lõuna-Marche piirkonnas
 molise murded: kõneldakse Molise piirkonnas
 basilicata (lucania): kõneldakse Basilicata piirkonnas
 puglia või apuulia murre: kõneldakse Apuulia põhjaosas
 cosentino, ka põhjakalaabria: kõneldakse Calabria põhjaosas Cosenza provintsis
 vastese, kõneldakse Vasto linnas.

 Sitsiilia keel 


 sitsiilia keelt kõneldakse Sitsiilia saarel; ja nii Calabria kui ka Apuulia lõunaosas; ning Cilentos Campania äärmises lõunaosas
 pärissitsiilia keelt, kõneldakse Sitsiilia saarel: läänesitsiilia; keskmetafonetica; kagumetafonetica; ennese; idanonmetafonetica; messinese
 sitsiilia murded teistel saartel: isole eolie Lipari saartel; pantesco Pantelleria saarel
 Calabro või kesklõunakalaabria: murdeid kõneldakse Calabria piirkonna kesk- ja lõunaosas
 salentino murre, kõneldakse Lõuna-Apuulia Salento piirkonnas
 lõunasilento murre: kõneldakse Roccagloriosas ja Rofranos Cilento lõunatipus, mis on Campania piirkonna Salerno provintsi lõunaosas
 cilento murre: kõneldakse Cilentos, seda on mõjutanud nii naapoli kui ka sitsiilia keel.

Lisaks kõneldakse Kesk-Lõuna-Itaalias mõnd galloitaalia keelt.

 Juudi-itaalia keel 

Juudi-itaalia keeled on itaalia keele teisendid, mida kasutasid juudi kogukonnad 10. - 20. sajandil Itaalias ja Kreekas (Korfu ja Zákynthos).

 Vaata ka 

 Itaalia keeled
 Itaalia keel
 Piirkondlik itaalia keel

Kategooria:Romaani keeled