Käärpuud

Käärpuud (ka kääripuud, loompuud, loomapuud) on raamid kanga lõimelõngade korrapäraseks ülesvedamiseks ehk kanga käärimiseks (loomiseks).Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 87 

Ajaloost
Kangast loodi esialgu maja välisseina löödud pulkadel. 19. sajandi viimasel veerandil asendati Lõuna-Eestis mõnes kohas pulgad seinale kinnitatud või toetatud raampuudega. Senisest pikema kanga saamiseks võeti 19. sajandil kutseliste kangrute eeskujul kogu Eestis kasutusele käärpuud.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 115

Kasutamine
Käärpuud koosnesid põrandast laeni ulatuvast püstvõllist (teljepuust) ja sellele ristamisi kinnitatud kahest suurest puuraamist, mis keerlesid võlli ümber. Raami ülemistel ja alumistel ristpuudel olid vahelikupulgad lõngarühma kinnistamiseks ja lõngade ristamisel lõimedesse vajaliku vaheliku moodustamiseks. Käärimist oli võimalik alustada nii ülevalt kui alt. Kanga pikkusele vastavalt pöörati käärpuid ühes suunas, et käärida esimest lõngarühma ja kinnitada see ümber ristpuudele kinnitatud vahelikupulkade. Tegevust edasi-tagasi korrates kääriti kanga laiusele vastav arv lõimelõngu, igakordsel tagasipööramisel moodustus vahelik. 

Vaata ka
Kangaspuud
Kerilaud
Käärkast
Käärlaud

 Viited 

 Kirjandus 
 Kangakäärimine Eestis, Eevi Astel. Etnograafiamuuseumi aastaraamat, 1971.

Välislingid
Käärpuud, ajalooline joonis. Eesti Rahva Muuseum
Käärpuud tänapäeval.
Kanga käärimine.

Kategooria:Tekstiilindus
Kategooria:Etnograafia
Kategooria:Eesti etnograafia
Kategooria:Käsitöö