Žvėrynas

Žvėrynas (poola keeles Zwierzyniec) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna keskosas Žvėrynase valla territooriumil.

Žvėrynas piirneb läänes Karoliniškėsega, põhjas Saltoniškėsega, kagus üle Nerise jõe Lukiškėsega (jõel on Žvėrynase ja Liubartase sild), edelas aga Vingisega (jõel on Vingise pargi sild).

Linnaosas on katoliku kirik ja kaks õigeusu kirikut. Seal asub ka Vilniuse karaiimide palvemaja ehk kenesa. Žvėrynasesse jääb mitu saatkonda. 

Piirkond kuulus XVI–XIX sajandini Radziwillidele. Need rajasid sinna jahikaitseala, kus kaitsti metskitsi. Kaitseala leedukeelsest nimest on linnaosa ka nime saanud. Keskel asus kõrgemal kohal puidust mõis.Adomas Honoris Kirkoras. Pasivaikščiojimai po Vilnių ir jo apylinkes. Iš lenkų kalbos vertė Kazys Uscila. Vilnius: Mintis, 2012. ISBN 978-5-417-01035-4.  Hiljem omandas selle ala Ludwig zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg, kes rajas sinna uue mõisakompleksi. Kuni XIX sajandini piirkonda Saltoniškėsest ei eristatud, siis aga hakati vanemat ala Saltoniškėseks ning uuemat ja hoonestatud ala Žvėrynaseks nimetama.Vilnijos vartai

XIX sajandil rajasid mitmed professorid, sealhulgas ka Joseph Frank, sinna suvilaid. Žvėrynases asus ka kindralkuberneri suveresidents.Vladas Drėma. Dingęs Vilnius. Vilnius: Versus Aureus, 2013. ISBN 978-9955-34-401-8. Aastail 1855–1866 asus seal jõesadam, mille ümbrusse samuti suvilaid rajati. Hilisemad omanikud olid Maria Hohenlohe-Schillingsfürst, F. Berg ja Vassili Martinson. F. Berg rajas 1891. aastal esimese linnaosa ülejäänud Vilniusega ühendava silla, mille juurest algas ka esimene sealne tänav. Martinsoni ajal kujunes praktiliselt välja ülejäänud Žvėrynase tänavavõrgustik.Morta Baužienė. Pasižvalgymas anapus Vilniaus miesto gynybinės sienos. Vilnius: Savastis. 2015. ISBN 978-9986-420-98-9. 

XIX sajandi lõpus oli eeslinnas ligi 150 maja ja 2000 elanikku. Aastal 1892 rajati sinna restoran, aastail 1894–1895 tegutses seal trikotaaživabrik. 1898. aastal asus seal kaks veskit. Piirkond ühendati Vilniusega 1901. aastal. Toona üritati piirkonnale anda ka nime Aleksandrija, ent see rahva seas ei juurdunud.A.Juškevičius, J.Maceika. Vilnius ir jo apylinkės. (1937 m.), perleista Vilnius: Mintis, 1991. ISBN 5-417-00366-2. 1906. aastal ehitati senise puidust silla asemele uus, raudbetoonist sild.I. Barauskaitė, V. Barkauskas ir kt. Lietuvos TSR istorijos ir kultūros paminklų sąvadas, Vilnius, Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 

Teise maailmasõja eel ehitati Žvėrynasesse tuberkuloosidispanser, ka rajati sinna Psüühikahäirete Keskuse psühhoteraapia osakond. XX sajandi alguses rajati sinna rohkem eramaju kui suvilaid.

Linnaosa loodeosa jääb Karoliniškėse maastikukaitsealale.Leedu geoportaal

Suurem osa Žvėrynasest on muinsuskaitsealune piirkond. Paljud sealsed majad on muinsuskaitse all. Loodesse jääb kaitse all olev Žvėrynase vesiveski hoonetekompleks, mis pärineb XVII sajandist ja kus kahe veskitiigi juures paikneb kaks veskihoonet.

 Viited 



Kategooria:Vilnius