Elustiil

Elustiil/eluviis on isikupärasel käitumismudelil põhinev elamisviis, mida mõjutavad väärtused, hoiakud ja elutingimused ning mis avaldab mõju tervisele.
Näited mõiste kasutusest

Ingliskeelsele mõistele lifestyle vastavad eesti keeles nii elustiil, eluviis kui ka elulaad. Elustiil on isikupärane elulaad (askeetlik, külluslik, omapärane elustiil). Eluviis on elamisviis, elulaad (nt istuv eluviis, korratud eluviisid).Langemets, M., Tiits, M., Valdre, T., Veskis, L., Viks, Ü., Voll, P. (2009). Eesti keele seletav sõnaraamat. 1. kd., A-J. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Elustiil on individuaalne või grupiviisiline eluviis, millega erinetakse sama elulaadi kandjatest.

Eluviisi on defineeritud veel järgmiselt:

 eluviis peegeldab inimese väärtusi ja hoiakuid.
 kombed, hoiakud, moraalsed standardid, majanduslik tase, mis üheskoos moodustavad üksikisiku või grupi elulaadi.
 üksikisiku, grupi või kultuuri tüüpiline eluviis.
 seaduspärasused, mida iga indiviid on arendanud seoses igapäevase eluga.Brooker, C. (Ed.) (2002). Churchill Livingstone`s Dictionary of Nursing. 18th ed. The University of Michigan: Churchill Livingstone. 
 elustiil, üksikindiviidi elamisviis, elamistoimingute sooritamine.Kukkes, T. (2001). Inglise-eesti õendussõnastik. Tartu:Härmametsa Talu kirjastus.
 viis, kuidas isikud elavad ja tingimused, milles nad elavad.Mägi, R. (2007). Suur inglise-eesti seletav sõnaraamat. Tallinn: TEA Kirjastus.

Eesti keeles peetakse elustiili moe ja trendiga seotuks ja eluviis seondub harjumuste ja tegevustega.Kööp, K. (2014). Elustiil (lifestyle) – mõiste analüüs õppeaines „Teadmised, teave ja teabe arendamine õendusteaduses“. Tartu Ülikool. Arstiteaduskond. Õendusteaduse osakond.

Näiteks:

 Ta kadestas rikaste inimeste pillavat elustiili.
 Õigesti söömine ja treenimine on olulised tervislikuks eluviisiks.

 Elustiili seos tervisega 
Elustiil omab suurt mõju inimese tervisele.Brobeck, E., Bergh, H., Odencrants, S., Hildingh, C. (2011). Primary healthcare nurses` experiences with motivational interviewing in health promotion practice. Journal of Clinical Nursing, 20, 3322-3330. Näiteid elustiili seostest tervisega:

 elustiili iseloomustavad dieet, füüsiline aktiivsus, suitsetamine ja alkoholi tarvitamine.Jansink, R., Braspenning, J., van der Weijden, T., Niessen, L., Elwyn, G., Grol, R. (2009). Nurse-led motivational interviewing to change the lifestyle of patients with type 2 diabetes (MILD-project): protocol for a cluster, randomized, controlled treial on implementing lifestyle recommendations. BMC Health Services Research, 9:19.
 elustiil on rasvumise peamine põhjus ja südame-veresoonkonna probleemid on rasvumise peamine tagajärg.Hoppe, R., Ogden, J. (1997). Practice nurses`beliefs about obesity and weight realted interventions in primary care. International Journal of Obesity, 21, 141-146.
 elustiili riskitegurite grupi moodustavad rasvumine, ülekaalulisus, suitsetamine, stressirohke keskkond, alkoholi liigtarvitamine ja vähene füüsiline aktiivsus, mida seostatakse suurenenud haigestumuse ja suremusega mittenakkuslikesse haigustesse.Duaso, M.J., Cheung, P. (2002). Health promotion and lifestyle advice in a general practice: what do patients think? Journal of Advanced Nursing, 39(5), 472-479.
 elustiili elemendid on harjutused, dieet, suitsetamine ja stress, mis on tuntud kui tervise ja südame-veresoonkonnahaiguste riski mõjutajad.Fleming, P., Godwin, M. (2008). Lifestyle interventions in primary care. Systematic review of randomized controlled trials. Canadian Family Physician, 54: 1706-13.

 Seos tervisekäitumisega 
Tervisekäitumisega seoses kasutatakse eesti keeles rohkem mõistet ´eluviis`:

 Tervist soodustav eluviis on kindlal käitumismudelil põhinev elamisviis, mis on määratletud üksikisikute iseloomude, sotsiaalse koostöö ning sotsiaalmajanduslike ja keskkonna elamistingimuste vastastikuse mõjuga ja võib omada suurt mõju üksikisiku tervisele ning ka teiste tervisele.Kasmel, A., Lipand, A. (2007). Tervisedenduse teooria ja praktika I. Sissejuhatus salutoloogiasse. Tallinn: Tallinna Raamatutrükikoda.Ingerainen, D., Sammul, S., Kuldmäe, I., Kosula, K., Tohus, I., Leppik, A., Tähepõld, H. (2008). Pereõe tegevusjuhend. Tallinn.
 Motiveerival intervjueerimisel tervishoius tuuakse vestlusteemaks eluviis üldisemalt: "Tahtsingi teilt teie eluviisi kohta küsida, et kas siin võib olla seos teie kõhuvaluga."Rollnick, S., Miller, W.R., Butler, C.C. (2011). Motiveeriv intervjueerimine tervishoius. Kuidas aidata patsientidel käitumist muuta. Tallinn: Ajakirjade Kirjastus.

 Eluviisi tervislikkuse näitajatena käsitletakse toitumisharjumusi, suitsetamist, alkoholi tarvitamist ja kehalist aktiivsust.Eksin, M., Ingerainen, D., Lausvee, E. (2012). Südame- ja veresoonkonnahaiguste riskiga patsientide eluviis ning tervisedendus esmatasandil. Eesti Arst; 91(2):69–75.

Samas liitmõistena kasutatakse ka eesti keeles tervisekäitumisega seoses pigem mõistet ´elustiil`, näiteks: 

 Elustiili päevik on toitumise, füüsilise koormuse ning vajadusel ka suitsetamise ja alkoholi tarvitamise regulaarseks jälgimiseks kas digitaalsel kujul või paberkandjal täidetav žurnaal.

 Elulaad ja elustiil 
Elustiil ja elulaad on kindlas vastastikuses seoses:

 Elustiil väljendab inimese enesehinnangut, väärtusi, tarbimisharjumusi, ajakasutust, suhtumist tervisesse, loodusesse ja ümbritsevasse. Sellega seondub identiteet, mis moodustab olulise osa inimese minakontseptsioonist.

 Elulaad eristab ühe ühiskonna või kultuuri piires klasse, kihte või sotsiaaldemograafilisi rühmi (töölised-teenistujad, mehed-naised, vanad-noored).

 Mõistetel elulaad ja elustiil on oluline ühisosa; sotsiolooge huvitab enam erinevate ühiskonnakihtide elulaad ning psühholooge huvitavad elustiilid. 
 Elustiili aluseks on inimese maailmavaade, ellusuhtumine, harjumuste, kommete, kalduvuste, käitumisnormide konkreetne kogum.  
 Eesti ühiskonnas on elustiili mõistes räägitud pigem elulaadist.Nigul, A. (2004). Elulaadi tüübid ja meediakasutus. Magistritöö. Tartu: Tartu Ülikool.
 Mõisteid elustiil/eluviis nähakse sageli sünonüümidena "Elustiiliks/eluviisiks nimetatakse keerulist käitumismudelit, kus on tihti üksteisega seotud tervisekäitumine ja riskikäitumine."Karik, L. (2007). Elustiil. Terviseõenduse mõistete selgitav sõnaraamat. Tartu Tervishoiu Kõrgkool. Õdede erialakoolituse õppekava.

 Elustiil kui liitmõiste 
Mõistet lifestyle kasutatakse sageli liitmõistena, eesti keelde tõlgituna kasutatakse nende liitmõistete puhul nii eluviisi kui elustiili mõistet.

Eluviisi kasutatakse näiteks: tervislik eluviis (healthy lifestyle), istuv eluviis (sedentary lifestyle), aktiivne eluviis (active lifestyle):

 Tervislik eluviis (healthy lifestyle) hõlmab füüsilist aktiivsust, et ennetada või juhtida paljusid kroonilisi ja kurnavaid seisundeid, sealhulgas südame-veresoonkonna haigused, diabeet, hüpertoonia ja rasvumine.Peterson, J.A. (2007). Get moving! Physical activity counseling in primary care. Journal of the American Academy of Nurse Practitioners, 19, 349-357. 
 Istuv eluviis (sedentary lifestyle) on seotud võimalike laastavate tagajärgedega, mida võib vähendada hästi planeeritud füüsiline aktiivsus. 
 Aktiivne eluviis (active lifestyle) aitab ennetada kroonilisi haigusi või takistada nende süvenemist. 
 Füüsiliselt aktiivne eluviis (physically active lifestyle) on väga tähtis paljude haiguste ja puuete ennetamisel ja juhtimisel, parandades tervist ja heaolu.

Elustiili mõistet kasutatakse liitmõistetes eesti keeles järgmiselt: moodne elustiil (modern lifestyle), elustiili nõustamine (lifestyle counseling), elustiili nõuanne (lifestyle advice), elustiili muutmine (lifestyle modification), elustiili muutused (lifestyle changes).

 Moodne elustiil (modern lifestyle) on põhjustanud suurenenud südame-veresoonkonnahaiguste esinemissageduse.Persson, M., Friberg, F. (2009). The dramatic encounter: experiences of taking part in a health conversation. Journal of Clinical Nursing, 18, 520-528.
 Elustiili muutmine (lifestyle modification) hõlmab tervisliku dieedi omaksvõtmist, füüsilise aktiivsuse taseme tõstmist ja suitsetamisest loobumist, mis võivad olla efektiivsed krooniliste haiguste ennetamisel ja nendega toimetulekul. Nes, M., Sawatzky, J.V. (2010). Improving cardiovascular health with motivational interviewing: A nurse practitioner perspective. Journal of the American Academy of Nurse Practitioners, 22, 654-660.Parker, W., Steyn, N.P., Levitt, N.S., Lombard, C.J. (2010). They think they know but do they? Misalignment of lifestyle modification knowledge among health professionals. Public Health Nutrition, 14(8), 1429-1438.
 Elustiili nõuanne (lifestyle advice) hõlmab dieeti, füüsilist aktiivsust, suitsetamist.Jansink, R., Braspenning, J., van der Weijden, T., Elwyn, G., Grol, R. (2010). Primary care nurses struggle with lifestyle counseling in diabetes care: a qualitative analysis. BMC Family Practice, 11:41.
 Elustiili muutused (lifestyle changes) tervisliku toitumise ja füüsilise aktiivsuse näol aitavad kaasa kehakaalu alanemisele, vähendades teist tüüpi diabeedi ja südame-veresoonkonnahaiguste tekke riski ning on kesksel kohal düslipideemia, hüpertoonia ja teist tüüpi diabeedi ravis.Whittemore, R., Melkus, G.D., Alexander, N., Zibel, S., Visone, E., Muench, U., Magenheimer, E., Wilborne, S. (2010). Implementation of a lifestyle program in primary care by nurse practitioners. Journal of the American Academy of Nurse Practitioners, 22(12): 684-693.Jallinoja, P., Absetz, P., Kuronen, R., Nissinen, A., Talja, M., Uutela, A., Patja, K. (2007). The dilemma of patient responsibility for lifestyle change: Perceptions among primary care physicians and nurses. Scandinavian Journal of Primary Health Care, 25:244-249.

Liitmõiste elustiili nõustamine (lifestyle counseling) kasutamise näited:

 Elustiili nõustamine aitab patsientidel ellu viia enesejuhitud õppeprotsessi, jagades toetust ja pakkudes võimalusi hindamiseks ja peegeldamiseks; vestluse peamine fookus peab olema patsientide kogemustel ja mõtetel.Kettunen, T., Poskiparta, M., Kiuru, P., Kasila, K. (2006). Lifestyle counseling in type 2 diabetes prevention: A case study of a nurse`s communication activity to produce change talk. Communication & Medicine, 3(1), 3-14.
 Elustiili nõustamine hõlmab teraapiatehnikaid, mis aitavad inimesel saavutada tasakaalu erinevate eluaspektide (enesehooldus, töö, puhkus, vaba aeg) vahel, et vähendada stressi, parandada elukvaliteeti, arendada oma potentsiaali ja saavutada isiklikke eesmärke.  
 Elustiili nõustamine võib vähendada haigestumust ja suremust südame-veresoonkonnahaigustesse ja diabeeti; elustiili nõustamist tuleb pakkuda inimestele, kellel on potentsiaalselt tervistkahjustav eluviis.Carlfjord, S., Lindberg, M., Andersson, A. (2012). Staff perceptions of addressing lifestyle in primary health care: a qualitative evaluation 2 years arter the introduction of a lifestyle intervention tool. BMC Family Practice, 13:99.

Mõiste iseloomulikud tunnused

´Elustiili` mõistet analüüsides on kõige sagedamini välja toodud järgmisi iseloomulikke tunnuseid: 

 väärtused, hoiakud
 käitumismudel
 seos elamistingimustega
 seos tervisega ja krooniliste haigustega.

Piiripealsed ja lähedased mõisted

Piiripealsed mõisted sisaldavad uuritava mõiste tunnuseid, kuid mitte kõiki. Piiripealsed mõisted võivad isegi sisaldada enamusi kriteeriumitest, kuid erinevad oluliselt ühes neist.Walker, L.O., Avant, K.C. (1995). Strategies for theory construction in nursing. London: Appleton & Lange.

Mõiste, mis sisaldab seost väärtuste, hoiakute, elamistingimuste ja käitumismudeliga, aga ei sisalda seost tervisega ja krooniliste haigustega:

 Elulaad (way of life) – askeetlik, pillav, hiilgav, harjunud elulaad.

Mõiste, mis sisaldab seost elamistingimuste ja käitumismudeliga, aga ei sisalda seost väärtuste ja hoiakutega ega tervisega ja krooniliste haigustega:

 Elukorraldus (mode, way of life) – viis, kuidas elu on korraldatud, elukord; elu korraldamine.

Mõiste, mis sisaldab seost elamistingimustega, aga ei sisalda seost käitumismudeliga, väärtuste ja hoiakutega ega tervisega ja krooniliste haigustega:

 Elujärg (standard of life) – korralik, talutav elutase. Näiteks: hea, hiilgav, raske, vilets elujärg; elujärge parandama; elujärg muutus lahedamaks, kergemaks; on saanud jõukale elujärjele; oli unistanud paremast elujärjest; sai viimaks ometi elujärjele.

Lähedased mõisted on seotud uuritava mõistega, kuid ei sisalda selle iseloomulikke tunnuseid.

 Elukvaliteet (quality of life) - inimes(t)e hinnang oma eluolule. Näited: Elukvaliteet sõltub tervisest, materiaalsest ja vaimsest heaolust. Kuidas tõsta elukvaliteeti? 

Vastandid on selged näidised, mida uuritav mõiste ei tähenda.Aro, I. (2013). Mõiste arendamine - mõiste analüüs. Teadmised, teave ja teabe arendamine õendusteaduses. Tartu Ülikool. Arstiteaduskond. Õendusteaduse osakond.

 Mõistel "elustiil" vastandit ei ole.Õim, A. (1998). Antonüümisõnastik. Tallinn: Eesti Keele Instituut.

Mõiste eeltingimused ja tagajärjed

Elustiili mõiste eeltingimusteks on:

 Inimese igapäevased harjumused
 Teadmised, mis kujundavad väärtushinnanguid
 Kultuurikeskkond, milles inimene elab

Elustiili mõiste tagajärjed on:

 Heaoluseisund või selle puudumine
 Tervislik seisund
 Elukvaliteet

Mõiste empiirilised tähendused

 Korduvad tegevused igapäevaelus
 Isiklike väärtuste ja tõekspidamiste väljendamine
 Ühisjooned sama elulaadi kandjatega
 Välimus ja mitteverbaalne suhtlemine.

Mõiste teoreetiline ja operatsionaalne definitsioon

Teoreetiline definitsioon:

 Elustiil on isikupärane elamisviis.

Operatsionaalne definitsioon:

 Elustiil on isikupärasel käitumismudelil põhinev elamisviis, mis on mõjutatud väärtustest ja hoiakutest ning seotud elamistingimustega ja omab mõju tervisele.

 Viited 

Kategooria:Elu