Moonakamaja

pisi|Kaiavere mõisa moonakamaja varemed
pisi|Valkla mõisa moonakamaja
Moonakamaja, ka moonamaja, oli mõisa moonakate elumaja.

 Ajaloost 
19. sajandi keskpaiku kaotati Eestis teorent. Mõisates hakati ehitama moonakamaju, et rohkem kasutada moonakate tööjõudu. Moonakamajad ehitati üksikult või mitmekaupa kas mõisaõue naabrusesse või siis veidi kaugemale mõisapõldude äärde. Nad kaotasid oma tähtsuse, kui mõisamajandus 1920. aastal Eestis lõpule jõudis.

 Kirjeldus 
Moonakamajas oli tavaliselt 4 või 8 korterit (vähem 2 või 12 korterit), harva oli rajatud väiksem maja ühe pere jaoks. Eluruum koosnes kööktoast, mille ees oli esik (vahel kahe pere peale) ning sahver. Vanemates moonakamajades oli ehitatud keskne roovialune mantelkorstnaga, mis oli kõigi perede ühiseks köögiks. Moonakamaja juurde kuulus ka laut, mis oli jagatud perede vahel. Mõnikord oli maja juurde ehitatud ka ait, saun, kelder ning isegi rehi.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 169

 Viited 

 Kirjandus 
 Moonakatest ja moonamajadest 19. sajandi lõpul – 20. sajandi alguses. Mihkel Leetmaa. Suitsutare, Nr. 3, Tallinn, 2002.

 Välislingid 
 Pudivere mõisa moonakatemaja, kus sündis E. Vilde. Olev Soansi joonis.
 Aa mõisa moonakamaja
 Moonakamaja. Eesti Arhitektuurimuuseum.
 Saare mõisa moonakamaja. Saaremaa Muuseum

Kategooria:Maaehitised
Kategooria:Eesti taluarhitektuur
Kategooria:Maaelu
Kategooria:Eesti talurahvas