Eesti Lihaeksport

Eesti Lihaeksport oli Eestis aastatel 1937–1940 tegutsenud  äriühing, mille osanikeks olid mitmesugused põllumajandusühingud ja mis koondas ekspordile suunatud tapamajad Tallinnas, Tartus ja Võhmas üheks äriühinguks. “Eesti Lihaekspordi” majandustegevuses ja juhtorganites olid aktiivsemad  Abel Käbin, Artur Tupits,  Ott Arundi„Eesti Lihaekspordi" direktoriks senine „Lihaekspordi" kaupluste ja eksporttapamajade-vahelise kesklao juhataja Ott Arundi (endise nimega Ottomar Anderson)., Päewaleht, nr. 258, 23 september 1937, A. Anderson, I. Voltri jt.

1937. aasta vabariigi valitsuse koosolekul 21. veebruaril määrati Põllutööministri ettepanekul „Eesti Lihaekspordi" esimeheks end.  „Uus Eesti" peatoimetaja Artur Tupits. Juhatuse liikmeteks määrati põllutöökoja nõuandetalituse juhataja Abel Käbin ja end. Põllumajandusliku Keskühistu "Estonia" sekretär A. Anderson. Peale juhatuse määrati sama „Eesti Lihaekspordi" nõukogu liikmeteks: seakasvatuse seltsi eriteadlane J. Velitar, Harjumaalt Raiküla põllumees Joh. Võmma, agr. A. Ehrlich, Porkuni valla sekretär ja Väike-Maarja põllumeeste konvendi esimees August Malla, Tartumaalt Mäksa valla põllumees August Ahmann, Laius-Tähkvere valla kohapidaja Otto Kask, Pärnumaa põllumeeste konvendidi esimees Chr. Arro, Võhmast põllumees Jaan Talur ja Järvamaalt Väinjärve vallavanem Aleks. AasLiha- ja munaekspordile määrati uued juhid., Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 21, 22 veebruar 1937.

"Eesti Lihaekspordi", ühing juhtis mainitud kolme tapamaja ja Tallinnas Koplis asuva konservitööstuse tööd, korraldas elusloomade, liha ja lihasaaduste, peamiselt peekoni väljavedu ning sisekaubandust. Paljudes linnades ja asulates paiknevad jaemüügikauplused kandsid Lihatsentraalide nimetust. Tallinnas asusid Estonia Eksporttapamaja Lihatsentraali kauplused: Estonia puiestee 27,  Suur-Pärnu maantee 57, Vaksali puiestee 8, Suur-Tartu maantee 52, Suur-Tartu maantee 101, Vabriku tänav 3, Turuplats 1 Nõmmel, Vee tänav 9 Pärnus.

Esimene ühistegelik tapamaja asutati 6. detsembril 1922. aastal Tallinnas LasnamäelHeino Gustavson, Eksporttapamajadest Eestis, Eesti TA Toimetised. Humanitaar- ja sotsiaalteadused. Köide 41, 1992, nr. 2, lk 141-142 Põllumajandusliku Keskühisuse "Estonia" ettevõttel, kuid suleti 1924. aastal. P.K. "Estonia" piimaäri ja vorstivabrik asusid Tallinnas Jakobsoni tn 4, Tallinna Keskmeierei juures.  1924. aasta teisel poolel alustas tegevust Tallinnas osaühisus Estonia Eksporttapamaja, millesse kaasati ka teisi ühistegelikke ettevõtteid ning millega liideti ka vorstivabrik. Estonia Eksporttapamaja juhtimine ja osakute kontrollpakett jäi PK Estonia kätte. 1926. aastal reorganiseeriti osaühisus, ühistuks Estonia Eksporttapamajad. 1928. aastal ehitati veel lühiajaliselt tegutsenud tapamaja Tapale ja 1929. aastal Võhma Eksporttapamaja. 1931. aastal jagunes aga ühistu kaheks ja Tartusse asutati ühistu Lõuna-Eesti Eksporttapamajad. Estonia Eksporttapamaja tegutses Tallinnas Suur-Tartu maantee 101Ühisus "Estonia Eksporttapamajad" Tallinnas, S. Tartu m. 101, postkast 33, tel. 309-53 sa 305-51, Waba Maa, nr. 46, 24 veebruar 1934.

1937. aastal ühendati kõik neli eksporttapamaja riigivanem Konstantin Pätsi eriseaduse alusel moodustatud ühistuga “Eesti Lihaeksport”. Sellega koondati ühte kõik tapamajad ja lihaühistudJaan Leetsar, ÜHISTEGEVUSE ARENG JA PERIOODID EESTIS II vihik Konspektiivne ülevaade. EESTI ÜHISTEGELINE LIIT, Tallinn 1999, lk 38-39.

"Eesti Lihaeksport" natsionaliseeriti 1940. aasta augustis, allutati ENSV Kohaliku Tööstuse Rahvakomissariaadile ja nimetati hiljem ENSV LihakombinaadiksÜhing Eesti Lihaeksport, 1923-1944, The National Archives of Estonia.

 Vaata ka 
Põllumajanduslik Keskühistu "Estonia", Piimaühingute Keskliit "Võieksport"
Estonia Eksporttapamajad Tallinnas, Suur-Tartu maantee 79

 Viited 

Kategooria:Eesti endised ettevõtted
Kategooria:Eesti ühistegevus
Kategooria:Eesti toiduainetööstuse ettevõtted