Riia Jaani kirik

Riia Jaani kirik (läti keeles Svētā Jāņa Evaņģēliski luteriskā baznīca) on luteri kirik Lätis Riia vanalinnas aadressil Jaani tänav 7 ja kogudusemaja Skārņu tänav 24. Jaani kirik on Läti Evangeelse Luterliku Kiriku kirik.

Kirikus peetakse jumalateenistusi pühapäevahommikuti ja kolmapäevaõhtuti.
 Ajalugu 
Riia Jaani kirik (saksa k. Johanniskirche, St. Johannis in Riga) asub algse Riia piiskop Alberti piiskopilinnuse kohal. 1234. aastal võtsid dominiiklased tollal veel väikse kabeli üle ja pühitsesid selle  Ristija Johannesele, esimene Püha Johannese kirik ehitati aastatel 1234–1297. Hoonet laiendati 1330. ja 1587. aastal. pisi|left|Vaade kiriku sissepääsule, Riia linnamüüri väravastpisi|left|Riia Jaani kiriku portaal
1522. aastal, kui Riia raad gildide toel määras Andreas Knopkeni luterliku usu jutlustajaks Peetri kirikus ja Sylvester Tegetmeyeri pastoriks Jakobi kirikus (ainult toomkapiitlil oli õigus nendesse kirikutesse pastorid määrata), algasid Riias nn "Pildirüüsted"  - luterlasted tungisid Riia kirikutesse, mille tagajärjel hävitati katolikukirikute sisustust ja 1523. aastal katoliku koguduselt ära võeti ka Jaani kirik. Reformatsiooniga, 1523. aasta Riia rae otsusega suleti Riia dominiiklaste klooster ja kirik endise Riia piiskopilinnuse asukohas ja "mustad mungad" aeti Riiast välja. Endist dominiiklaste kloostrit ei kasutatud mõnda aega ning kirik muudeti laoks, hiljem laudaks ja sigalaks. 1555. aastast kasutas linn hoonet, linna arsenalina, kuna ühe kloostrihoone kõrval asus kahurivalukoda). Liivi sõjas 1582. aasta märtsis vallutas Poola-Leedu riigi valitseja Stefan Batory Riia vabalinna, taastas Augsburgi usutunnistusega kõik usuvabadused, Riia raad pidi lubama katoliiklastel uuesti jumalateenistusi pidada ja tagastama neile Püha Jakobi kiriku. Luteri kogudus asus Jaani kirikusse ja taastatud kirikus toimus luterliku koguduse esimene jumalateenistus 29. septembril 1582.

Hoonet laiendati 1587. aastal, ehitati uue ja avara renessanssstiilis altariosa, mis valmis kahe aastaga. Altariruumi ehitati ka uus kantsel ja altar ning koguduseruumi uus rõdu. Kirikus oli 1500 istekohta.
pisi|Sisevaade
Kirik põles 31. mail 1677 Riia linna suures tulekahjus sarnaselt Riia Püha Peetri kirikuga, kuid kirik taastati 1677–1683 ja hoonele ehitati uus kirikutorn. 1761. aastal renoveeriti kogu hoone täielikult: uus põrand ja pingid, uus orel, samuti kaks orelirõdu ja kaks külgrõdu jne. 1764. aastal ehitati uus kirikutorn, mis sarnanes vanaga: kaheksanurkne ja kellaga. Kirik sai taas kannatada oktoobris 1944, kui kolm otsest suurtükimürsku tabasid tõsiselt Jaani kiriku katust, hõlmates umbes 750 m2 suurust pinda, samuti hävis pool koguduse saalist ja suur osa altarikatusest ning peaaegu kõik altariaknad purunesid. Kirik taastati Läti NSV ajal, aastatel 1957–1959.

Hoone on arhitektuurimälestis, kus on ribilised võlvid ja dekoratiivne läänefrontoon, kolmemahuline altariruum, koguduseruum ise koos müürisammastega on ainult ühemahuline, mis on tüüpiline dominiiklaste nn ait-arhitektuurile. Kirikus on Balti riikide uhkeim võrgusilma kaunistustega võlvitud lagi.
Kirikust paremal pool on Riia linnamüüri värav mis viib Jaani hoovi, kus on taastatud osake linnamüürist, mis on enamjaolt hävinud.

1859. aastal oli Riia Jaani kiriku läti koguduse hingekirjas ca 15 000 inimestBusch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, .
pisi|Vaade Rootsi valitsusaegsele Riiale (1650): Riia loss, Riia Jakobi kirik, Riia toomkirik, Riia raekoda, Riia Peetri kirik, Riia Jaani kirik
pisi|Vaade kirikule, 18. sajand

 Riia Jaani kogudus 
Riia Jaani kogudust on teeninud luteriusu vaimulikud: 
1582–1587, Auervinus Avest (Auervinus thor Avest), Riia Jaani koguduse pastorRīgas Jāņa draudzes mācītāji, iepriekseja.janabaznica.lvRīgas Jāņa draudzes mācītāji, www.janabaznica.lv, Rzeczpospolita valitsusajal Riias
1582–1587, Gerhard zum Brook ehk Paludanus (1545–1590Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 62)
1590–1594, Herbert Ulrich (u 1567−1599), Riia Jaani koguduse pastorBöthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 74-75
1594–1612, Caspar Timm(e), Riia Jaani koguduse pastorDie Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 70
1612–1616, Andreas Schüring (surn. 1616), Riia Jaani koguduse pastor
1617–1628, Caspar Rigemann (surn. 1629), Riia Jaani koguduse pastorCarl Eduard Napiersky, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland, 4. Heft, Lebensnachrichten von den livländischen Predigern mit litterärischen Nachweisen, 3. Theil, Q-Z, Mitau 1852, S. 17
1628–1643, Gregorius Bauer, Riia Jaani koguduse pastor
1643–1662, Herbert Ulrich, Riia Jaani koguduse pastor
1643–1646, Matthias Reland/Reeland/Rölandt (1599–1657), diakonCarl Eduard Napiersky, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland.  III Dritten Theil, Viertes Heft. Q - Z (1852), seite 11
1646–1650, Johann Hartmann (surn. 1657), diakonH.J. Böthführ: Die Livländer auf auswärtigen Universitäten..., Riga 1884, s. 92
1657–1662,  Bruno Hanenfeldt (1618–1681), diakonpastor
1662–1681, Bruno Hanenfeldt (1618–1681), Riia Jaani koguduse pastorDie Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 97
1681–1690, Georg Ulrich, Riia Jaani koguduse pastor
1681–1683, Hermann Zimmermann, Riia Jaani koguduse abiõpetaja
1683, Theodor Friderici (1652–1690), diakonpastor
1690–1708, Liborius Depkin (1652–1708), pastor (Pastor an der St. Johanniskirche)
1709–1710,  Anton Gyldenstedt (surn. ~ 1685), Riia Jaani koguduse pastor
1709–1710, Georg Ludovici (1673–1710), adjunktpastor
1710–1724, Nathanael Skodeisky (1697–1769), Riia Jaani koguduse pastor
1724–1750, Caspar Elvers, Riia Jaani koguduse pastor
1750–1758, Rötger Sehdens vanem, Riia Jaani koguduse pastor
1754–1758, Christian Ravensberg (1721–1776), diakonpastor
1758–1776, Christian Ravensberg (1721–1776), pastor
1758–1762, Matthias Holst (1721–1762), diakonpastor 
1777–1791, Rötger Sehdens noorem, Riia Jaani koguduse pastor
1792–1806, Johann Precht (1734–1806), Riia Jaani kiriku ülempastor
1806–1822, Paul Tiedemann (Tidemann) (1766–1822Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, Nachdr. zu Riga 1881–1884,  seite 88-90), pastor primaris
1806–1819, Karl Heinrich Precht (1771–1819), diakonpastor
1822–1846, Johannes Hermann Trey (1794–1849Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 2. Bd: 1830-1855, Riga 1881-1884, ),  ülempastor Riia konsistooriumiringkonnas
1846–1848, Carl Hieronymus Schirren (1796–1848Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 2. Bd: 1830-1855, Riga 1881-1884, ),  ülempastor
1846–1849, Heinrich Pehsch (1817–1849Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 2. Bd: 1830-1855, Riga 1881-1884, ),  ülempastor
1849–1857, Karl Johann Julius Wilhelm Hillner (1813–1868), ülempastor
1849–1851, Theodor Donatus Weyrich  (1821–1900), pastordiakon
1857–1900, Theodor Donatus Weyrich  (1821–1900), ülempastor (Pastor primas)
1858–1882,  Karl Müller (1829–1882Arend von Berkholz,  Album fratrum Rigensium (1823–1910) Ein Beitrag zur Baltischen Personenkunde, Riga. Druck von W. F. Häcker. 1910, seite 90) (läti k. Jānis Kārlis Millers), ülempastor
1882–1885, Theophil Gaehtgens  (1847–1919), ülempastor
1885–1918, Ernst Ewald Bernewitz (1849–1918), ülempastor Liivimaa konsistooriumiringkonnas
1900–1948, Jānis Meirens (saksa Johannes Meyren) (1868– pärast 1925), I pihtkond (1918–1948), ülempastor
1910–1918, Theodor Praetorius (1878–1945)
1918–1933, Alfred Giehm/Gimis (1872–1933), Riia Jaani kiriku ülempastor, II pihtkond (1918–1948), ülempastor
1946–1967, Arvīds Rūdolfs Kauliņš (1904–1965Arvīds Kauliņš, timenote.info), I pihtkond, ülempastor
1943–1944, Arvīds Rūdolfs Kauliņš (1904–1965), II pihtkond, ülempastor
1945–1946, Gustavs Tūrs, II pihtkond, ülempastor
1965–2007, Jānis Liepiņš, ülempastor

 Riia eesti kogudus 
1918–1940 tegutses Riia Jakobi eesti kogudus Riias erinevate kirikute juuresLeili Utno, Riia eestlaste usulisest tegevusest möödanikus ja tänapäeval, Välis-Eesti : Välis-Eesti Ühingu ajakiri, nr. 1, juuni 2024. 1918. aastal, kui kogudus siirdus Jakobi kirikust vabanenud endisesse vene sõjaväe garnisoni Riia Peeter–Pauluse kirikusseKuidas said Riia eestlased omale Peeter-Pauli kiriku., Eesti Kirik (1923-1940), nr. 13, 23 märts 1933Riia Peetri ja Pauli kirik, endine Vene katedraal, on antud kubermangu haldusest Riia eesti luteri koguduse kasutusse, www.la.lv, 29. mail 1918, mis varem kuulus õigeusklikele ja mis asus Riia vanalinna külje all asuvas garnisonilinnakus ehk Tsitadellis, sai kogudus  Peeter–Pauluse nimeliseks. 1913–1919 teenis kogudust Theodor Tallmeister, 1923–1938 Arnold Häusler 1938–1940 oli eesti Peeter–Pauluse koguduse kirikuõpetaja Otmar Pello. Peeter–Pauluse kirik võeti koguduselt ära seoses nõukogude sõjaväebaasi tulekuga 1939. aasta sügisel. Aastatel 1941–1944 ja 1959–1986 teenis eesti kogudust Edgars Jundzis. Lisaks teenis aastatel 1947–1958 kogudust jutlustajana Jüri Muul (ka Juris Muuls, 1899–1976).

1940. aastate teisest poolest kasutab eesti kogudus Jaani kirikut.Valdek Johanson, Eestikeelne kogudusetöö Riias, Ette kantud Riia Jaani kirikus 09.09.2023 Kogudus taasalustas tegevust jumalateenistusega 29. oktoobril 1989. aastal.  Riia eesti Peeter–Pauli koguduse (läti k. Rīgas igauņu Pētera-Pāvila evaņģēliski luteriskā draudze) hooldajaõpetaja oli aastatel 1989–2020 Valdek Johanson. 2022. aastast teenib Riia eestlasi Valga Peetri-Luke koguduse õpetaja Margus Suvi.Riia eesti kogukond pidas kogudusepäeva, Eesti Kirik, Number: 13. september 2023 Nr 33/34

 Viited 

 Kirjandus 
Christian August Berkholz, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger Riga's. Abth.1, Geschichte der einzelnen Kirchen nebst chronologischem Verzeichniss der Prediger und statistischen Auszügen aus den Kirchenbüchern, Riga: J. Bacmeister, 1867, -119

 Välislingid 
Sv. Jāņa baznīcas vēsture un tās pirmssākumi, läti keeles

Kategooria:Riia kirikud
Kategooria:Tellisgootika ehitised
Kategooria:Läti Evangeelne Luterlik Kirik