Pehme mänguasi

Pehme mänguasi on kangast või mõnest muust hästi vormitavast materjalist valmistatud mänguasi, mille sees on täidis. Eri aegadel on täitematerjaliks kasutatud põhku, saepuru, laaste, vatti, puuvillakiude, vanu ajalehti, vatiini jm. Alates 20. sajandi lõpust on kasutatud täidiseks ka kõrgtehnoloogilisi materjale, nagu sünteetilisi graanuleid.

Sageli kujutavad pehmed mänguasjad looma või lindu ning neid nimetatakse kaisuloomadeks. Pehmed mänguasjad võivad olla ka inimkujulised (vanemal ajal näiteks kodus valmistatud kaltsunukud) või kujutada mütoloogilist olendit või inimesetaolist kangelast. 

Koduste vahenditega valmistatud pehmed mänguasjad on sageli heegeldatud, kootud või õmmeldud.

 Ajalugu ja areng 
Ajalooliselt võib pehmete mänguasjade eelkäijaks pidada kaltsunukku. See on sageli valmistatud lihtsast koredast riidest (näiteks linasest kangast) ning täidetud kaltsude, riidejääkide või mingi loodusliku materjaliga. Briti Muuseumi kogudesse kuulub näiteks Egiptusest Oxyrhynchuse linnast leitud kaltsunukk, mis arvatakse pärinevat 1.–5. sajandist.
pisi|Tekstiilist mänguloomad Kielce mänguasjamuuseumis
1765. aastal leiutati õmblusmasin ja 1830. aastal töötati välja tehnoloogia, mille abil sai toota värvilisi trükikangaid, ning need leiutised tegid võimalikuks pehmete mänguasjade masstootmise. Pehmete mänguasjade masstootmisele Euroopas pani 1880. aastatel aluse Margarete Steiff, kelle omanimelises ettevõttes toodeti alul pisikesi pehmeid mänguasju, hiljem sai ettevõte Steiff aga tuntuks moodsa liikuvate käppadega mängukaru leiutajana. Samal ajal, 1902. aastal tulid Ameerika Ühendriikides müügile Morris Michtomi firma loodud mängukarud. Mõlemad ettevõtted peavad just ennast esimese kaisukaru leiutajaks. 

Tänapäeval valmistatakse tööstuslikult palju erinevaid pehmeid lelusid, mis kujutavad mõnd koomiksi-, filmi- või raamatukangelast ning on valmistatud reklaamieesmärgil. Nii võib mänguasjadelt leida viited kaubamärkidele Disney, Warner Bros, Mattel jpt. Eriti populaarseks muutusid sellised pehmed mänguasjad 1980. aastatel. 1990. aastatel muutusid populaarseks sarjadena välja antud pehmed mänguasjad, mis olid mõeldud kogumiseks. 
pisi|Käsitsi valmistatud mängukaru 
Maailma esimene tehisaru loodud pehme mänguasi kannab brändinime PlushThis. Selle lõi Hongkongis asuv idufirma, mis asutati aastal 2023.

 Filmidest ja raamatutest alguse saanud mänguasjad 

 1903 Beatrix Potteri raamatukangelane Peter Rabbit (eesti keelde tõlgitud kui Peeter Pikk-Kõrv) oli esimene raamatu põhjal loodud patenteeritud mänguasi. Patendi registreeris Peter Rabbiti raamatu väljaandja Frederick Warne and Company. 
 1931 Käsitsi valmistatud Miki-Hiire nukud muutusid 1930. aastatel kogumisobjektideks. 1931. aastal sai Saksa ettevõte Steiff esimesena maailmas Miki-Hiirt kujutavate pehmete mänguasjade valmistamise litsentsi.
 1961 Tuli välja Disney film "101 dalmaatsia koera", mis hiljem mõjutas paljusid mänguasjatootjaid mustavalgekirjusid Dalmaatsia koera kujulisi mänguasju tootma.
 1972 Esimese karupoeg Paddingtoni kujutava pehme mängukaru valmistas 1972. aastal Inglismaal elav Shirley Clarkson. Raamat, mille põhjal lelu sündis, oli ilmunud juba aastal 1958.
 1974 Hello Kitty karakter mõeldi välja 1974. aastal ning juba 1975. aastal kujutati teda lastele mõeldud rahakotil. 1980. aastatel muutus Hello Kitty üle maailma populaarseks ning seda mitte ainult pehme mänguasjana – valget ilma suuta kassi kujutati ka näiteks köögitarvikutel ja rõivastel.
 1997 Ameerika Ühendriikides tuldi välja kaubamärgiga Build-A-Bear (eesti k 'Valmista Karu'). Maxine Clarki idee oli pakkuda inimestele võimalust valmistada endale ise meelepärane pehme mänguasi.

 Eesti algupärased pehmed mänguasjad 

 Sipsik 
Eesti kõige tuntumaks kaltsunukuks võib pidada kirjanduslikku tegelast nimega Sipsik, kelle mõtles 1962. aastal välja kirjanik Eno Raud ning kellele andis välimuse kunstnik Edgar Valter. Raamatus on Sipsik rääkiv kaltsunukk, kellel on suur must juuksepahmakas, suurte silmadega naerunägu ning sinise-valgetriibuline kostüüm. Eesti poelettidele ilmusid esimesed tööstuslikult toodetud Sipsiku nukud 2014. aastal. 

 Lotte 
Kõige tuntum tänapäevane Eesti animafilmitegelane, kellest on pehme nukk saanud, on koeratüdruk Lotte. Koeratüdruk Lotte on peategelane filmides "Lotte reis lõunamaale" (2000), "Leiutajateküla Lotte" (2006), "Lotte ja kuukivi saladus" (2011) ning "Lotte ja kadunud lohed" (2019). Esimesed tööstuslikult toodetud Lottet kujutavad nukud valmisid 2007. aastal. Hiljem lisandusid pehmete kaisunukkudena Lotte filmide tegelased kass Bruno, jänes Albert ning Lotte väike õde Roosi. 

 Pokud 
Pokud on kunstnik Edgar Valteri kirjutatud ja joonistatud lasteraamatu “Pokuraamat” tegelased. Pokude eeskujuks olid kunstnikule väikesed looduslikud tarnamättad, mis on nii tagasihoidlikud ja vaiksed, et nendest võib ka lihtsalt mööda astuda. Pehme mänguasjana ilmus Poku poelettidele 2022. aastal. 

 Vaata ka 
Kaisukaru
Sipsik

 Viited 

Kategooria:Mänguasjad