Sõim (loomakasvatus)

Sõim (ka madel(r), saarte murdes sööde Murdekaart. Vaadatud 30. jaanuar 2022.) on piklik (jalgadel) kast, salv või alus, millesse pannakse loomadele kuivsööt.Eesti keele seletav sõnaraamat. Vaadatud 30. jaanuar 2022. 

 Kirjeldus 
Sõim ehitati laudadest ja pulkadest, nad oli mitmesuguste kujudega, neisse pandi koduloomadele heina ja põhku. Varasemal ajal pandi lehmasööt enamasti seina äärde maha, vahel oli koht madala varbäärisega eraldatud.  19. sajandi teises pooles võeti kasutusele seinaäärne, jalgadel seisev pikk laudsõim, millest sai süüa mitu lehma. Vahel asetati piki seina lihtne laudalus ehk polut.Väike murdesõnastik. Vaadatud 30. jaanuar 2022.

Lambasõim oli väike varbaedik, mis oli põhjaga või ka põhjata. Levinud oli ka seina najale kaldu pandud redel (mulkidel varbe), mille taha lammastele ja hobustele heina pandi. Hobustele panid kõlkaid (õlepuru, agan jms) ning kaera ka kastitaolisesse nelja jalaga laudsõime.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires.  Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 289

Vaata ka
 Kives
 Küna
 Latter
 Mold

 Viited 

 Välislingid 
 Lambasõim, Eesti Rahva Muuseum. 
 Lehma sõim. Eesti Rahva Muuseum.
 Okstest punutud sõim. Eesti Vabaõhumuuseum
 Hobusesõim, redel. Eesti Rahva Muuseum

Kategooria:Loomakasvatus
Kategooria:Põllumajandus
Kategooria:Maaelu