Nikolai Tšihhatšov (1830−1917)

Nikolai Matvejevitš Tšihhatšov (vene keeles Николай Матвеевич Чихачёв; 17. (ukj 29.) aprill 1830 Dobrõvitši, Pihkva kubermang − 2. (ukj 15.) jaanuar 1917 Petrograd) oli Venemaa keisririigi mereväelane (admiral) ja riigitegelane.

Elulugu
Päritolu ja haridustee
pisi|125px|left|Tšihhatšovi suguvõsa vapp
Põlvnes vanast Pihkva kubermangu aadlisuguvõsast. Tema isa oli 2. järgu kapten Matvei Nikolajevitš Tšihhatšov (1786−1851), ema vürstinna Sofja Dmitrijevna Urussova.Tšihhatšovi suguvõsa genealoogia saidil ru.rodovid.ru. 1841. aastal astus mereväe kadetikorpusesse, mille lõpetas 1848. aastal.

Mereväeteenistus
Teenis mereväes alates 1846. aastast. Pärast kadetikorpuse lõpetamist astus tegevteenistusse. 1848−1849 seilas ta Põhjamerel, sealhulgas mitšmanina esimesel Venemaa aurufregatil Arhimed. 

pisi|175px|Aurufregatt Svetlana (1871). Tšihhatšov oli selle komandör 1860. aastal
Teenistus Vaiksel ookeanil
Seejärel teenis Venemaa merejõududes Vaiksel ookeanil. Aastatel 1851−1853 osales ta admiral Nevelski Amuuri ekspeditsioonil, kus uuris Amuuri alamjooksu ja Amguni jõebasseini; ta kirjeldas De Castrie lahte, mis sai hiljem tema järgi nime. 1854−1854 oli ta kuunari Vostok ja seejärel lühikest aega korveti Olivutsa vanemohvitser. 1854−1855 oli ta transpordilaeva Irtõš, 1855 transpordileva Dvinaa ja korveti Olivutsa komandör. Seejärel oli ta Amuurimaa maa- ja merejõudude korrapidaja-staabiohvitser. Järgnevalt määrati Ida-Siberi kindralkuberneri Nikolai Nikolajevitš Muravjov-Amurski käsutusse. 1856. asutas ta Sahhalini saarel esimese püsiasunduse − Due sõjaväeposti. Samal aastal määrati ta Siberi flotilli staabi- ja Vaikse ookeani sadamate ülemaks. Järgnevalt oli ta mitme laeva komandör: 1857−1858 aurukorvetil Amerika, 1858−1860 korvetil Vol ja 1860 aurufregatil Svetlana. Ta kaardistas Olga ja Vladimiri lahte ning uuris Tatari väina.

Hilisem teenistus
1860. aastal nimetati ta kindraladmiral suurvürst Konstantin Nikolajevitši adjutandiks. 1862. sai temast Vene Aurulaevanduse ja Kaubanduse Seltsi direktor, kellena oli ametis 1876. aastani. 1867. aastal ülendati ta kontradmiraliks. 1876−1884 oli ta Odessa linna merekaitse ülem. Seejärel nimetati mereväe peastaabi ülemaks, kellena oli ametis 1888. aastani. 1888−1896 juhtis ta mereministeeriumi, täites ministri kohuseid. Aastatel 1900−1905 oli ta Siberi raudteede komitee liige.

Tegevus Riiginõukogus
Riiginõukogu liikmeks nimetati ta 14. mail 1896. Aastatel 1900−1906 oli ta tööstuse, teaduse ja kaubanduse departemangu esimees.

Surm
Suri Petrogradis 1917. aasta algul. Maeti suguvõsa pärusvaldustesse Dobrõvitši külla, kuhu tema surnukeha toimetati keisri erirongiga.

Auastmed
 Aasta Kuupäev Auaste 1846 25. august gardemariin 1848 13. juuni mitšman 1853 28. jaanuar leitnant 1853 22. aprill kaptenleitnant 1858 2. juuni 2. järgu kapten 1860 29. august 1. järgu kapten 1867 15. oktoober kontradmiral 1869 30. august kontradmiral svita 1880 1. jaanuar viitseadmiral 1892 1. jaanuar admiral

Autasud
Venemaa autasud
40px Püha Vladimiri ordeni IV klass (21. jaanuar 1853)
40px Püha Stanislavi ordeni II klass koos keisrikrooniga (26. august 1856)
40px Püha Anna ordeni III klass (1859)
40px Püha Anna ordeni II klass koos keisrikrooniga (14. jaanuar 1863)
40px Püha Vladimiri ordeni III klass (4. aprill 1865)
40px Püha Stanislavi ordeni I klass (21. oktoober 1871)
40px Püha Anna ordeni I klass (1. jaanuar 1877)
40px Püha Vladimiri ordeni II klass koos mõõkadega (27. oktoober 1878)
40px| Valge Kotka orden (1. jaanuar 1885)
40px Püha Aleksander Nevski orden (1. jaanuar 1887, briljandid 1. jaanuar 1890)
40px Püha Vladimiri ordeni I klass (14. mai 1896)

Välismaa autasud
40px Kreeka Lunastaja ordeni II klass koos tähega (31. jaanuar 1872)
40px Württembergi Friedrichi ordeni suurrist (30. juuni 1872)
40px Türgi Medjidie ordeni I klass (30. aprill 1873)
40px Montenegro Vürst Danilo I ordeni II klass koos tähega (26. juuni 1877)
40px Preisimaa Punase Kotka ordeni I klass (1888)
40px Montenegro Vürst Danilo I ordeni I klass (1889)
40px Prantsusmaa Auleegioni ordeni suurohvitseririst (27. september 1891)
40px Taani Dannebrogi ordeni suurrist (6. jaanuar 1892)
40px Serbia Takovo Risti ordeni I klass (26. oktoober 1892)
30px Buhhaara Buhhaara Kuldtähe orden koos briljantidega (1. veebruar 1893)
40px Preisimaa Punase Kotka ordeni suurrist (9. jaanuar 1895)
Buhhaara Krooni orden (18. mai 1896)

Muu tunnustus
Odessa aukodanik (1. jaanuar 1893)

Seltsitegevus
Keiserliku Lõuna-Venemaa Põllumajanduse Seltsi tegevliige (10. detsember 1865)
Keiserliku Vene Geograafiaseltsi tegev- (2. mai 1861) ja auliige (17. detsember 1894)

Vaata ka
Tšihhatšov
Tšihhatšovi laht
Tšihhatšovi saar

Viited

Kirjandus
Шилов, Денис Николаевич. Государственные деятели Российской империи. Главы высших и центральных учреждений, 1802-1917. Биобиблиографический справочнк. С.-Петербург: Буланин, 2001. Lk 722-726.

Kategooria:Venemaa keisririigi admiralid
Kategooria:Venemaa keisririigi Riiginõukogu liikmed
Kategooria:Venemaa keisririigi sõjaväelased
Kategooria:Punase Kotka suurristi ordeni kavalerid
Kategooria:Punase Kotka I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Auleegioni suurohvitserid
Kategooria:Püha Aleksander Nevski ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri IV klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Stanislavi I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Sündinud 1830
Kategooria:Surnud 1917