Laose kodusõda

Laose kodusõda (CIA Special Activites Centeri ja sõja hmongidest veteranide seas salajane sõda) oli konfikt Laoses aastatel 1959–1975. Kuningliku valitsuse vastu sõdis kommunistlik liikumine Pathet Lao koos Põhja-Vietnami ja laodega. See sarnanes ning oli tihedalt seotud Vietnami sõja ja Kambodža kodusõjaga, kuna mõlemad pooled said küllaldaselt välisabi ning lisaks oli tegu külma sõja suurjõudude vahelise varisõjaga.

Laose Kuningriik oli varjupaigaks Vietnami sõja osapooltele. Oktoobris 1953 Prantsusmaa ja Laose vahel sõlmitud sõpruse ja ühingu leping andis kogu võimu peale sõjandusalase halduse Laose kuninglikule valitsusele ning Laosest sai Prantsuse Liidu iseseisev liige. Uude valitsusse ei kaasatud prantsusevaenulikku rahvuslikku liikumist Lao Issara.

Järgnevatel aastatel hakkasid omavahel rivaalitsema neli osapoolt: neutralistid prints Souvanna Phouma juhtimisel, paremäärmuslased Champasaki Kuningriigi prints Boun Oumi juhtimisel, vasakäärmuslased prints Souphanouvongi juhtimisel ning vietnamimeelsed peaminister Kaysone Phomvihane juhtimisel. Korduvalt üritati koalitsioonivalitsust kokku saada ning lõpuks astus Vientianes ametisse kolmepoolne koalitsioon.

Reaalne võitlus toimus Põhja-Vietnami, USA, Tai ning Lõuna-Vietnami sõjavägede ning nende ebaregulaarsete varivägede vahel. Põhja-Vietnami armee okupeeris osa Laosest, et sinna rajada Ho Chi Minhi raja nimeline tarnevõrgustik ning et Laosest algatada pealetunge Lõuna-Vietnamile. Suur osa sõjategevusest toimus ka Purkide tasandikul riigi põhjaosas.

Aastal 1975 väljusid konfliktist lõpuks võitjatena Põhja-Vietnam ning Pathet Lao, kommunism võidutses kogu endise Prantsuse Indohiina territooriumil. Pathet Lao võimuletuleku tõttu põgenes Laosest Taisse kuni 300 000 inimest.

Kommunistide võimuletulekuga tõstsid mässu hmongid. Hmonge koheldi kui reetureid ja ameeriklaste agente ning uus valitsus ja Vietnam kohtlesid neid inimõigustevastaselt. Hmonge süüdistati ka puhkenud Hiina-Vietnami sõja tõttu Hiinalt abi saamises. Hmongi konfliktis hukkus veel üle 40 000 inimese.Laos (Erster Guerillakrieg der Meo (Hmong)). Kriege-Archiv der Arbeitsgemeinschaft Kriegsursachenforschung, Institut für Politikwissenschaft, Universität Hamburg.

Pathet Lao saatis kuningliku perekonna vangilaagritesse, kus enamik neist 1970. ja 1980. aastatel hukkus. Vangistuses surid kuningas Sisavang Vatthana, kuninganna Khamphoui ja kroonprints Vong Savang.http://factsanddetails.com/southeast-asia/Laos/sub5_3a/entry-2943.html. Retrieved 17 April 2018.

Vaata ka
 "Bomb Harvest"
 Avaliku Poliitika Analüüsi Keskus
 CIA tegevus Laoses
 Esimene Indohiina sõda
 Laose ülestõus
 Laose Inimõiguste Nõukogu
 Lao Veterans of America
 Prantsuse Indohiina

Viited

Välislingid
 [http://www.foia.cia.gov/sites/default/files/document_conversions/48/6_UNDERCOVER_ARMIES.pdf Undercover Armies], CIA and Surrogate Warfare in Laos, from CIA's FOIA Reading Room
 CIA Declassified Air America Collection
 CIA Vietnam FOIA Collection. Documents declassified by CIA under FOIA.
 "'Secret War' Still Killing Thousands", Andre Vltchek, Worldpress.org correspondent, 14 November 2006.
 The Secret War in Laos, from the plainofjars.net Web Site.
 Air America Association web site
 Online Archive Materials about Air America in the Vietnam Archive at Texas Tech
 Air America by Christopher Robbins
 The Ravens, Pilots of the Secret War in Laos by Christopher Robbins
 Hmong In Transition by Sheila Pinkel
 Bibliography: Laos (bibliography mainly devoted to the portions of the Second Indochina War that occurred in Laos)
PBS.org - The Hmong and the Secret War

Kategooria:Laose ajalugu
Kategooria:Külm sõda
Kategooria:Kodusõjad