Riiginõukogu (Venemaa keisririik)

Riiginõukogu (vene keeles Государственный совет) oli 1810. aastal asutatud Venemaa keisri kõrgeim seadusandlik kogu, millel oli nõuandev roll ja mille liikmed nimetas keiser ainuisikuliselt. Pärast 1905. aasta revolutsiooni järgseid reforme oli see aastast 1906 parlamendi teine ehk ülemkoda, mille liikmed olid osaliselt valitavad.

Riiginõukogu 1810−1906
pisi|Maria palee Peterburis. Riiginõukogu istungid toimusid seal alates 1885. aastast. Varem oli nõukogu kogunenud Talvepalee saalis
Asutamine
Riiginõukogu vahetuks eelkäijaks oli 30. märtsil (vkj) 1801 moodustatud nn Alaline nõukogu (Непременный совет), mida kutsuti mitteametlikult ka Riiginõukoguks; sel põhjusel on selle institutsiooni ajalugu arvestatud mõnikord aastast 1801. Keiser Aleksander I asutas Riiginõukogu 1. jaanuaril (vkj) 1810 oma manifestiga "Riiginõukogu loomisest" osana Speranski reformidest. 

Pädevus
pisi|125px|left|Mihhail Speranski nägemus Riiginõukogu algsest eesmärgist täitus 1906. aastal
Mihhail Speranski reformikava ei viidud täielikult ellu. Tema nägemuses pidi Riiginõukogu olema parlamendi ülemkoda, kuid tegelikult kujunes sellest seadusandlik (nõuandev) kogu, mille liikmeteks said keisri usaldusalused. Nõukogu peamiseks ülesandeks oli seaduseelnõude läbivaatamine, nende väljakuulutamine ja tühistamine. Seaduseelnõud esitasid nõukogule uurimiseks ministrid, kes olid ise Riiginõukogu liikmed. Samas ei olnud nõukogul õigust algatada eelnõusid seaduste muutmiseks ega käsitleda midagi, mida neile ei olnud antud. See üksnes esitas keisrile soovitusi, mida viimasel oli täielik voli eirata. Riiginõukogu käsitles oma istungitel enamasti küsimusi, mis puudutasid eelarvet ja riigi kulutusi.

Esimees
Riiginõukogu juhtis esimees, kelle keiser nimetas ametisse igal aastal. Aastatel 1812−1865 oli esimees ühtlasi Ministrite Komitee esimees. 1865−1905 juhtisid Riiginõukogu esimeestena suurvürstid.

Liikmed

Nõukogu liikmed nimetas ametisse ja vabastas sellest keiser ainuisikuliselt. Ehkki seisuslikke piiranguid ei seatud, moodustasid aadlikud liikmeskonnast ülekaaluka enamuse. Enamasti tähendas liikmeks nimetamine tegelikult eluaegset positsiooni. Ministrid kuulusid tänu oma ametikohale (ex-officio) automaatselt Riiginõukokku. Samuti oli liikmete hulgas alati mõni keiserliku perekonna liige (ajavahemikul 1825−1902 nimetati neid nõukokku 15). Liikmete arv kasvas aja jooksul: kui 1810. aastal oli nõukogus liikmeid korraga 35 (koos Alalise nõukogu liikmetega), siis sajandi lõpuks oli see tõusnud 60 ja XX sajandi algul kuulus Riiginõukokku juba 90 liiget. Ajavahemikul 1810−1906 nimetas keiser Riiginõukogu liikmeks 516 isikut.

pisi|400px|Riiginõukogu pidulik istung 7. mail 1901. Ilja Repini maal

Riiginõukogu liikmete arv valitsejati
 Valitseja Aleksander I Nikolai I Aleksander II Aleksander III Nikolai II Kokku Liikmed 58 (90) 112 141 60 145 516 (548)

Struktuur
Riiginõukogu moodustasid üldkogu, Riigikantselei, departemangud ja erinevad komisjonid.
Riigikantselei

Departemangud
Riiginõukogu asutamisel 1810. aastal moodustati neli departemangu, millest kolm jäid püsima 1906. aastani. Departemange juhtisid esimehed.

Need departemangud olid:
Seaduste departemang (Департамент законов)
Tsiviil- ja vaimulike asjade departemang (Департамент гражданских и духовных дел)
Riigimajanduse departemang (Департамент государственной экономии)
Sõjaliste asjade departemang (Департамент военных дел). See struktuuriüksus lakkas toimimast juba 1854. aastal, ehkki ametlikult kaotati see 1901. aastal. Esimees oli ametis aastani 1858, liikmed kuni 1859.

Hiljem asutatud departemangud:
Ajutine departemang (Временный департамент) oli lühiajaline struktuuriüksus, mis tegutses 1817. aasta veebruarist aprillini. Krahv Nikolai Golovini juhtimisel käsitles see rahandusküsimusi. Ehkki ametlikult seda departemangu ei kaotatud, lõpetas see sisulise töö samal aastal.
Poola kuningriigi asjade departemang (Департамент дел Царства Польского) loodi 1832. aastal pärast Poola kuningriigi autonoomia kaotamist. Departemangu esimees oli ühtlasi Poola asehaldur.
Tööstuse, teaduse ja kaubanduse departemang (Департамент промышленности, наук и торговли) asutati 1900. aastal

Komisjonid
Seadusloome komisjon (Комиссия составления законов). See institutsioon oli loodud juba 1796. aastal, Riiginõukoguga liideti see 1810. aastal. Pärast Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku kantselei II osakonna asutamist 1826. aastal komisjon kaotati ja selle pädevus läks üle nimetatud osakonnale. 1882. aastal allutati see uuesti Riiginõukogule − nüüd küll osakonnana (Кодификационный отдел). See kaotati 1893. aastal, mil selle ülesanded läksid Riigikantseleile.

Palvekirjade komisjon (Комиссия по принятию прошений) allus Riiginõukogule aastatel 1810−1835. Selle eesmärk oli menetleda valitsusasutuste vastu esitatud kaebusi, samuti tegeles see mitmesuguste hüvitiste määramise küsimustega. 1835. aastal allutati see otse keisrile. 

Juhtkond
Riiginõukogu esimehed
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste Märkused 1 01.01.1810 20.03.1812 65px krahv Nikolai Petrovitš Rumjantsev (1754−1826) riigikantsler Venemaa välisminister 1807−1814 2 29.03.1812 16.05.1816 65px krahv (a-st 1814 hiilguslik vürst) Nikolai Ivanovitš Saltõkov (1736−1816) kindralfeldmarssal  3 25.05.1816 06.04.1827 65px hiilguslik vürst Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1753−1827) 1. klassi tõeline salanõunik  4 29.04.1827 03.06.1834 65px krahv (a-st 1831 vürst) Viktor Pavlovitš Kotšubei (1768−1834) tõeline salanõunik (a-st 1834 kantsler)  5 08.07.1834 08.04.1838 65px krahv (a-st 1835) Nikolai Nikolajevitš Novosiltsov (1761−1838) tõeline salanõunik  6 09.04.1838 21.02.1847 65px krahv (a-st 1839 vürst) Illarion Vassiljevitš Vassiltšikov (1777−1847) ratsaväekindral  7 31.12.1847 23.09.1848 65px krahv Vassili Vassiljevitš Levašov (1783−1848) ratsaväekindral  8 01.11.1848 05.04.1856 65px vürst Aleksandr Ivanovitš Tšernõšov (1786−1857) ratsaväekindral Venemaa sõjaminister 1827−1852 9 05.04.1856 08.01.1861 65px vürst Aleksei Fjodorovitš Orlov (1787−1862) ratsaväekindral  10 08.01.1861 19.02.1864 65px Dmitri Nikolajevitš Bludov (1785−1864) tõeline salanõunik  11 24.02.1864 01.01.1865 65px vürst Pavel Pavlovitš Gagarin (1789−1872) tõeline salanõunik  12 01.01.1865 13.07.1881 65px suurvürst Konstantin Nikolajevitš (1827−1892) kindraladmiral  13 14.07.1881 24.08.1905 65px suurvürst Mihhail Nikolajevitš (1832−1909) kindralfeldmarssal  14 24.08.1905 09.05.1906 65px krahv Dmitri Martõnovitš Solski (1833−1910) tõeline salanõunik 

Seaduste departemangu esimehed
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste Märkused 1 01.01.1810 29.01.1812 65px krahv Pjotr Vassiljevitš Zavadovski (1739−1812) tõeline salanõunik  2 29.01.1812 30.03.1812 65px krahv Viktor Pavlovitš Kotšubei (1754−1826) tõeline salanõunik Tsiviil- ja vaimulike asjade departemangu esimees 1816−1819 3 30.03.1812 10.01.1816 65px hiilguslik vürst Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1753−1827) tõeline salanõunik (a-st 1814 1. klassi tõeline salanõunik) Tsiviil- ja vaimulike asjade 1810−1816 ning riigimajanduse departemangu esimees 1812−1816 − 10.01.1816 04.11.1819 65px krahv Viktor Pavlovitš Kotšubei (1754−1826) tõeline salanõunik Teine ametiaeg 4 04.11.1819 22.01.1825 65px vürst Dmitri Ivanovitš Lobanov-Rostovski (1758−1838) jalaväekindral  5 22.01.1825 01.01.1833 65px Vassili Aleksandrovitš Paškov (1764−1838) kindralmajor  6 01.01.1833 09.04.1838 65px krahv Illarion Vassiljevitš Vassiltšikov (1777−1847) ratsaväekindral  7 13.04.1838 11.02.1839 65px krahv (a-st 1839) Mihhail Mihhailovitš Speranski (1772−1839) tõeline salanõunik  8 14.02.1839 26.11.1839 65px Dmitri Vassiljevitš Daškov (1788−1839) tõeline salanõunik  9 31.12.1839 01.01.1862 65px krahv (a-st 1842) Dmitri Nikolajevitš Bludov (1785−1864) tõeline salanõunik  10 01.01.1862 24.02.1864 65px vürst Pavel Pavlovitš Gagarin (1789−1872) tõeline salanõunik  11 24.02.1864 01.01.1872 65px vabahärra Modest von Korff (1800−1876) tõeline salanõunik  12 01.01.1872 01.01.1883 65px vürst Aleksandr Mihhailovitš Urussov (1767−1853) tõeline salanõunik  13 01.01.1883 01.01.1884 65px Jegor Pavlovitš Staritski (1825−1899) tõeline salanõunik  14 01.01.1884 11.07.1889 65px vabahärra Alexander von Nicolay (1821−1899) tõeline salanõunik  15 11.07.1889 01.01.1893 65px Dmitri Martõnovitš Solski (1883−1910) tõeline salanõunik  16 01.01.1893 01.01.1900 65px Mihhail Nikolajevitš Ostrovski (1827−1901) tõeline salanõunik  17 01.01.1900 25.04.1906 65px Eduard Wilhelm Frisch (1833−1907) tõeline salanõunik Tsiviil- ja vaimulike asjade departemangu esimees 1897−1899

Tsiviil- ja vaimulike asjade departemangu esimehed
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste Märkused 1 1810 1816 65px hiilguslik vürst Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1753−1827) tõeline salanõunik (a-st 1814 1. klassi tõeline salanõunik) Seaduste departemangu esimees 1812−1816 2 1816 1819 65px krahv (a-st 1831 vürst) Viktor Pavlovitš Kotšubei (1754−1826) tõeline salanõunik Seaduste departemangu esimees 1812 3 1819 1822 65px Vassili Stepanovitš Popov (1745−1822) tõeline salanõunik  4 1822 1838 65px krahv (a-st 1834) Nikolai Semjonovitš Mordvinov (1754−1826) admiral Riigimajanduse departemangu esimees 1810−1812 ja 1816−1818 5 1839 1839 65px Sergei Sergejevitš Kušnikov (1765−1839) tõeline salanõunik  6 1842 1881 65px Oldenburgi hertsog Konstantin Friedrich Peter (1812−1881) jalaväekindral  7 1881 1881 65px Dmitri Nikolajevitš Zamjatin (1805−1881)   8 1882 1883 65px Vladimir Pavlovitš Titov (1807−1891) tõeline salanõunik  9 1884 1897 65px Nikolai Ivanovitš Stojanovski (1821−1900) tõeline salanõunik  10 1897 1899 65px Eduard Wilhelm Frisch (1833−1907) tõeline salanõunik Seaduste departemangu esimees 1900−1905 11 1900 1900 65px Nikolai Nikolajevitš Selifontov (1825−1901) ratsaväekindral  12 1902 1905 65px Nikolai Nikolajevitš Gerhard (1838−1929) tõeline salanõunik  

Riigimajanduse departemangu esimehed
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste Märkused 1 1810 1812 65px krahv Nikolai Semjonovitš Mordvinov (1754−1826) admiral Tsiviil- ja vaimulike asjade departemangu esimees 1822−1838 2 1812 1816 65px hiilguslik vürst Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1753−1827) tõeline salanõunik (a-st 1814 1. klassi tõeline salanõunik) Tsiviil- ja vaimulike asjade departemangu esimees 1810−1816 − 1816 1818 65px krahv Nikolai Semjonovitš Mordvinov (1754−1826) admiral Teine ametiaeg 3 1818 1821 65px krahv Nikolai Nikolajevitš Golovin (1756−1821) tõeline salanõunik  4 1821 1829 65px vürst Aleksandr Borissovitš Kurakin (1752−1818) 1. klassi tõeline salanõunik  5 1830 1839 65px krahv Giulio Renato de Litta Visconti Arese (1763−1839) viitseadmiral  6 1839 1848 65px krahv Vassili Vassiljevitš Levašov (1783−1848) ratsaväekindral  7 1848 1861  krahv Aleksandr Dmitrijevitš Gurjev (1785−1865) tõeline salanõunik  8 1862 1863 65px Peter Felix Brock (1805−1858) tõeline salanõunik  9 1863 1873 65px Konstantin Vladimirovitš Tševkin (1803−1875) jalaväekindral  10 1874 1880 65px Aleksandr Agejevitš Abaza (1821−1895) tõeline salanõunik  11 1881 1884 65px krahv Johann Eduard von Baranoff (1811−1884) jalaväekindral  − 1884 1892 65px Aleksandr Agejevitš Abaza (1821−1895) tõeline salanõunik Teine ametiaeg 12 1893 1905 65px krahv (a-st 1902) Dmitri Martõnovitš Solski (1833−1910) tõeline salanõunik 

Sõjaliste asjade departemangu esimehed
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste Märkused 1 01.01.1810 30.03.1812 65px krahv Aleksei Andrejevitš Araktšejev (1769−1834) suurtükiväekindral  2 30.03.1812 10.01.1816 65px hiilguslik vürst Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1753−1827) tõeline salanõunik (a-st 1814 1. klassi tõeline salanõunik)  − 10.01.1816 30.03.1826 65px krahv Aleksei Andrejevitš Araktšejev (1769−1834) suurtükiväekindral Teine ametiaeg 3 26.08.1827 28.09.1844 65px krahv Pjotr Aleksandrovitš Tolstoi (enne 1770−1844) jalaväekindral  − 28.09.1844 06.11.1848  Vakantne   4 06.11.1848 08.05.1858 65px vürst Ivan Leontjevitš Šahhovskoi (1777−1860) jalaväekindral 

Ajutise departemangu esimees
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste 1 veebruar 1817 aprill 1817 65px krahv Nikolai Nikolajevitš Golovin (1756−1821) tõeline salanõunik

Poola kuningriigi asjade departemangu esimehed
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste Märkused 1 14.02.1832 20.01.1856 65px hiilguslik vürst Varšavski, krahv Ivan Fjodorovitš Paskevitš-Jerivanski (1782−1856) kindralfeldmarssal Poola asehaldur 1832−1856 − 14.02.1832 09.03.1837  Theodor Engel (1769−1837) tõeline salanõunik Kohusetäitja − 21.02.1839 26.11.1839 65px Dmitri Vassiljevitš Daškov (1788−1839) tõeline salanõunik Kohusetäitja − 02.01.1840 20.01.1856 65px Dmitri Nikolajevitš Bludov (1785−1864) tõeline salanõunik Kohusetäitja 2 22.01.1856 18.05.1861 65px vürst Mihhail Dmitrijevitš Gortšakov (1793−1861) suurtükiväekindral Poola asehaldur 1856−1861

Tööstuse, teaduse ja kaubanduse departemangu esimees
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste 1 13.01.1900 25.04.1906 65px Nikolai Matvejevitš Tšihhatšov (1830−1917) admiral

Riiginõukogu 1906−1917
Struktuur
Võrreldes varasemaga muutus reformitud Riiginõukogu struktuur oluliselt. Sel perioodil moodustasid Riiginõukogu üldkogu, riigikantselei, kaks departemangu ja alalised komisjonid.

pisi|Riiginõukogu istung 1908. aastal Maria palees

Üldkogu
Kui seni olid üldkogu koosolekud olnud suletud, siis nüüd muudeti need avalikuks.

Departemangud
Departemangude arv kahanes varasema nelja asemel kaheni.

Esimene departemang (Первый департамент) tegeles peaasjalikult õigusküsimustega. See menetles vaidlusküsimusi, mis olid tekkinud senatis, senati ja justiitsministeeriumi vahel, sõja- või admiraliteedinõukogus. Samuti käsitles see õigusrikkumisi, mis puudutasid Riiginõukogu ja Riigiduuma liikmeid, ministreid ja teisi kõrgeid ametnikke (Teenistusastmete tabeli III-I aste), samuti kõrgaadliga (vürst, krahv, parun) seotud kaasusi.

Teise departemangu (Второй департамент) pädevusse kuulusid rahandus- ja majandusküsimused. See teostas järelevalvet rahandusministeeriumi, Riigipanga, Riigi aadlimaapanga, Talurahva Põllupanga ja riiklike hoiukassade aastaaruannete üle, samuti käsitles see eraomanduses olnud raudteede ja riigimaade eravaldusse võõrandamisega seotud küsimusi.

Komisjonid
Alalisi komisjone oli nõukogus varasemast tunduvalt rohkem.

Juhtkond
Riiginõukogu esimehed
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste Märkused 1 24.04.1906 20.05.1906 65px krahv Dmitri Martõnovitš Solski (1833−1910) tõeline salanõunik  2 20.05.1906 31.03.1907 65px Eduard Wilhelm Frisch (1833−1907) tõeline salanõunik  3 10.04.1907 28.06.1914 65px Mihhail Grigorjevitš Akimov (1847−1914) salanõunik  − 11.08.1914 15.07.1915 65px Ivan Jakovlevitš Golubev (1841−1918) tõeline salanõunik Kohusetäitja. Riiginõukogu aseesimees 1906−1917 4 15.07.1915 01.01.1917 65px Anatoli Nikolajevitš Kulomzin (1838−1923) tõeline salanõunik  5 01.01.1917 27.02.1917 65px Ivan Grigorjevitš Štšeglovitov (1861−1918) tõeline salanõunik 

Riiginõukogu aseesimehed
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste Märkused 1 1906 01.01.1917 65px Ivan Jakovlevitš Golubev (1841−1918) tõeline salanõunik (a-st 1906 1. klassi tõeline salanõunik) Riiginõukogu esimehe kohusetäitja 1914–1915 2 01.01.1917 27.02.1917 65px Vladimir Fjodorovitš Deutrich (1852−1919) tõeline salanõunik 

Esimese departemangu esimees
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste 1 24.05.1906 28.01.1916 65px Andrei Aleksandrovitš Saburov (1837−1916) tõeline salanõunik

Teise departemangu esimehed
 Nr Alates Kuni Pilt Nimi Auaste 1 1906 1906 65px Fjodor Gustavovitš Thörner (Terner) (1835−1912) tõeline salanõunik 2 1906 1915 65px Nikolai Pavlovitš Petrov (1836−1920) insener-kindral 3 1916 1917 65px krahv Vladimir Nikolajevitš Kokovtsov (1853−1943) tõeline salanõunik

Vaata ka
Riigikantselei (Venemaa keisririik)

Kirjandus
Amburger, Erik. Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917. − Studien zur Geschichte Osteuropas. Bd X. Leiden: E. J. Brill, 1966. Lk 65-70 .
Щеглов, Владимир Георгиевич. Государственный совет в России, в особенности в царствование императора Александра Первого. Том первый. Ярославль: Тип. М. Х. Фальк, 1892 .
Щеглов, Владимир Георгиевич. Государственный совет в России, в первый век его образования и деятельности (30 марта 1801−1901 года). Историко-юридический oчерк. Ярославль: 1903 .

Kategooria:Venemaa ajalugu
Kategooria:Venemaa Keisririik