Belgia sinine

Belgia sinine (Belgian blue) on Belgia päritolu lihaveisetõug. Tõu muude nimetuste seas on Race de la Moyenne, Haute Belgique, Belgia valge sinine ja sinine belglane. 

Belgia sinine veis on väga kõhn ja lihaselise kehaehitusega, mida tuntakse ka kui topeltlihaselisust. Topeltlihase fenotüüp on päritav tunnus, mille tulemuseks on lihaskiudude arvu suurenemine (hüperplaasia), mitte üksikute lihaskiudude normaalne suurenemine (hüpertroofia). See tunnus esineb ka Piemonti veisetõul. Mõlemad tõud väärindavad sööta väga hästi, muutes selle tailihaks, mis viib liha rasvasisalduse vähenemiseni ja õrnuse suurenemiseni. Belgia sinine on saanud nimetuse iseloomuliku sinakashalli laigulise karvavärvuse järgi, kuigi selle tegelik värvus võib varieeruda valgest mustani.

 Ajalugu 

Belgia sinised veised pärinevad Belgia kesk- ja ülempiirkonnast. 19. sajandi teisel poolel üritati põlispopulatsiooni parandada Belgiasse eksporditud Shorthorni pullidega. 20. sajandi alguses, mil tõug loodi, alustati tõelist aretuspoliitikat. 1960. aastatel töötati geneetiliselt välja veisele iseloomulikud topeltlihaste omadused. Varem jagati tõug kaheks: piima- ja lihaveis, tänapäeval kasutatakse seda enamasti lihaveise eesmärgil.

 Tõu probleemid 

Paljudel täistõulistel Belgia sinistel veistel on raskusi poegimisel. Enamik vasikaid sünnib keiserlõikega, et ennetada vasikate surma. Pulli munandite kaal ning sperma kogus ja kvaliteet on vähenenud.

 Tõu omadused 
pisi|Belgia sinise pull
Belgia sinine on silmapaistvate lihastega loom. Tuntust on tõug kogunud enda topeltlihaselisusega, mis pärandub edasi ka teiste tõugudega ristamisel. Eriti lihaselised on õlg, selg, nimme ja tagumine osa. Tal on tugevad jalad ja ta kõnnib kergelt. Iseloom on väga rahulik. Täiskasvanud pulli kaal jääb vahemikku 1100–1250 kg, lehmade kaal jääb vahemikku 850–900 kg.Vasikate sünnimass on keskmiselt 45 kg. Enamik loomi varieerub värvuselt helesinise, musta ja valge kombinatsioonis. Mõnel genotüübil võib esineda ka punast värvust. Iseloomulik tunnus on nudisus. Tapasaagis on kuni 70%.

 Statistika 

Belgia sinise poegimine on kerge ja tiinusperiood lühike. Keskmiselt poegivad esimest korda 32-kuuselt (75% poegib 28–35-kuuselt). Ka kaheaastaselt poegimine on võimalik, kuid ainult 75% poegimisi õnnestub.

Statistika järgi on 2021. aasta detsembri seisuga Eestis Belgia sinise veise karju kokku 25, millest igas karjas on kuni 10 lehma. Veiseid on kokku 138, kellest ainult üks on puhtatõuline. Lehmi on 40, kõik on ristandid. Lehmikuid on 61, kes on samuti kõik ristandid.

 Viited 

Kategooria:Veisetõud