Jan Brueghel vanem

Jan Brueghel vanem (1568 Brüssel – 1625 Antwerpen) oli Madalmaade kunstnik. Tema isa Pieter Brueghel vanem, vend Pieter Brueghel noorem ning poeg Jan Brueghel noorem olid samuti maalikunstnikud. Jan Bruegheli kaasaegne ja hea sõber oli üks mõjukamaid flaami kunstnikke Peter Paul Rubens. Brueghel maalis peamiselt religioosse ja mütoloogilise sisuga maale, ajaloolisi sündmusi, maastikke, portreesid ja natüürmorte. Oma arvukate lillemaalidega pani ta koos kaasaegsete kunstnikega aluse täiesti uuele maaližanrile, mistõttu on ta saanud ka "Lille-Bruegheli" (Flower Brueghel) hüüdnime.Karolien De Clippel, David van der Linden. (2015–2016). The genesis of the Netherlandish flower piece: Jan Brueghel, Ambrosius Bosschaert and Middelburg. Simiolus: Netherlands Quarterly for the History of Art, Vol. 38, No. 1/2. Lk 73. Säilinud on umbes 350–400 Jan Bruegheli poolt signeeritud maali ja joonistust, aga ilmselt on ta veel mitmete teiste autorite, näiteks Peter Paul Rubensi tööde valmimisele kaasa aidanud. Bruegheli teoseid võib nüüdisajal leida mitmest Euroopa kunstimuuseumist näiteks Madridis, Viinis või Londonis. Talle iseloomuliku sumeda värvikasutuse tõttu on Brueghelit nimetatud ka Samet-Bruegheliks (Brueghel de Velours).

 Elukäik 
pisi|Jan Brueghel vanema perekond Rubensi maalil
Jan Brueghel vanem sündis 1568. aastal Brüsselis kunstnikust isa Pieter Brueghel vanema ja ema Maria Coecke van Aelsti peres. Tal oli neli aastat vanem vend, kunstnik Pieter Brueghel noorem. Isa suri juba aasta pärast Jani sündi ning esimese kunstialase õpetuse sai ta ilmselt oma vanaemalt, kunstnik Maeyken Verhulstilt. Aastatel 1583–1588 töötas Brueghel Antwerpenis kunstniku ja kunstikaupmehe Pieter Goetkinti juures. 1589. aastal suundus Brueghel Itaaliasse, kus elas nii Napolis kui Roomas. Seal kohtus ta teiste kunstnikega ( nt Paul Bril, Hans Rottenhammer) ning kujundas oma maalimisstiili. Samuti tutvus Brueghel Milanos kardinal Federico Borromeoga, kes oli kunstniku elu lõpuni tema patroon ja sõber. Itaalias sai Brueghel mõjutusi näiteks Caravaggiost ja tema chiaroscuro tehnikast, mida iseloomustasid heledad figuurid tumedal taustal. Seda tehnikat kasutas Brueghel oma lillemaalidel.Silvia Ji. (2020). The true value of flowers and their effect on the Dutch economy. An interdisciplinary relationship between Art and Economics. Research in Economics, Vol. 74. Lk 229. Aastatel 1592–1595 elas kunstnik Roomas ning 1596. aastal Milanos. Bruegheli Itaalia-perioodist on säilinud mitmeid teoseid, mis kujutavad peamiselt maastikke ning linna- ja külavaateid. Kunstnikuna alustades kopeeris ta sageli teiste varasemaid töid, näiteks oma tuttavate Peter ja Mattheus Brili loomingut. Siiski alustas Brueghel ka omaloominguga, kui tegi mitmeid tuši- ja pliiatsijoonistusi, näiteks vaade Castel Sant'Angelole Roomas ning vaade Via Appiale.Gisela Bergsträsser. (1965). Jan Brueghel the Elder: View of Rome. Master Drawings, Vol. 3, No. 3. Lk 260-261.

1597. aastal naasis ta läbi Saksa linnade reisides kodumaale Antwerpenisse. Seal töötas Brueghel koos vennaga lühikest aega isa ateljees, järgmisel aastal astus Antwerpeni Püha Luuka kunstnike gildi. 1599. aastal abiellus ta Isabella de Jodega. 1601. aastal sündis neil poeg, hilisem kunstnik ja isa pärandi kandja, Jan Brueghel noorem. Esimese abikaasa surma järel abiellus Brueghel Katharine van Marienberghega, kellega sündis veel kaheksa last. Järgnevatel aastatel maalis ta vähem originaalseid ja rohkem ühestiililisi töid ning müüs neid välismaistele ja kohalikele jõukatele ostjatele. Jan Bruegheli patroonideks said ertshertsog Albrecht ja ertshertsoginna Isabella, kes kunstnikult püsiva tasu eest arvukalt maastikumaale ja portreesid tellisid. Elu viimastel aastatel täitis Brueghel vähem tellimusi ning panustas oma poja Jani kunstiõpingutesse. 1625. aastal suri Jan Brueghel vanem koolerasse. Tema tööd ja stiili jätkas poeg Jan Brueghel noorem.

 Looming 
 Lillemaal 
Jan Brueghel on eelkõige tuntud oma värviliste ja suursuguste lillemaalide poolest. Koos Ambrosius Bosschaertiga olid nad esimeste kunstnike seas, kes sellist kunstiliiki viljelema hakkasid. Uue maaližanri tekke tõukeks oli botaanika ja loodusteaduste arenemine ning lillekasvatuse levik Madalmaades. Maalidel on kujutatud erksavärvilisi ja lopsakaid lillekimpe tumedal taustal (chiaroscuro tehnika). Arvukad lillemaalid on aga igaüks oma nägu. Nendel on erinevad lillebuketid, vaasid, laual asetsevad detailid ja mõõtmed. Lillemotiive kasutas Brueghel ka teistsugustel maalidel. Näiteks on ta mitmele enda ning Peter Paul Rubensi maalile raamina lisanud lillevaniku, mille keskel asetseb religioosne portree.pisi|Jan Brueghel vanem. Lilled puidust vaasis. 1606-1607|tühipisi|Peter Paul Rubens, Jan Brueghel vanem. Madonna lillepärja keskel. U 1619|tühi|254x254px

 Maastikumaal 
Lisaks lillemaalidele on Bruegheli loomingu hulgas arvukalt maastikumaale. Neil on tihti kujutatud mütoloogilisi ja religioosseid stseene või lihtinimesi igapäevategevustes. Maastikud on maalitud enamasti helgetes toonides ning neil on detailselt täpselt kujutatud puid, veekogusid, mägesid ja metsaradasid. Brueghelile iseloomulikel paradiisimaastikutel on ta maalinud (mõned maalid koostöös Peter Paul Rubensiga) piiblistseene – rikkalikku Eedeni aeda ning Noa laevale suunduvaid loomi ja inimesi. Nendel on heledates ja rõõmsates toonides kujutatud arvukalt eksootilisi ja vähem eksootilisi loomi ning lopsakat loodust.

Jan Brueghel vanema teoste hulgas on ka mitmeid joonistatud maastikke ja linnu. Paljud neist on valminud reisidel, mistõttu leiab tema loomingu hulgast mitmeid Itaalia ja Saksamaa loodus- ja linnavaateid.pisi|Brueghel, Rubens. Eedeni aed ja pattulangemine. 1615|tühi

 Seeria "Viis meelt" 
17. sajandil oli populaarne inimese viie meele kujutamine kunstis. 1617.-1618. aastatel valmis Jan Brueghel vanema ja Peter Paul Rubensi koostöös viieosaline seeria inimmeeltest, millel olevad allegoorilised figuurid maalis Rubens ning neid ümbritseva olustiku Brueghel. Allegoorilistel maalidel on kujutatud inimmeeli läbi naisfiguuri kehastuse ning tema ümber asetsevad erinevate meeltega tajutavad esemed ja naudingud. Nii on näiteks nägemismeele iseloomustamiseks maalitud erinevaid maale, skulptuure ja teadusinstrumente. Kuulmismeelt sümboliseerivad aga hoopis muusikainstrumendid, linnud ja kellad. Maaliseeria kujutab idealiseeritult Habsburgidest Bruegheli patroonide Alberti ja Isabella õukonnaelu. Praegu asuvad maalid Prado muuseumis Madridis.Anne T. Woollett, Ariane van Suchtelen. (2006). Rubens & Brueghel. A Working Friendship. Los Angeles: J. Paul Getty Trust. Lk 90-92.

 Tähtsus 
Jan Brueghel vanem oli Madalmaade kunstnik, kes oma pereliikmete ja teiste kaasaegsete meistritega andis suure panuse Madalmaade maalikunsti arengusse. Brueghelit võib pidada Madalmaadele iseloomuliku lillemaali žanri loojaks ning esimeseks suureks meistriks. Mitmed mütoloogilised ja religioossed maalid maalis Brueghel koos oma aja ühe suurema meistri Peter Paul Rubensiga. Eriti suurejoonelised on Bruegheli ja Rubensi koostöös valminud allegoorilised inimmeeli kujutavad maalid.

Viited

 Välislingid 
Jan Brueghel vanem https://www.janbrueghel.net/page/about-jan-brueghel
Jan Brueghel vanema tööde kataloog https://www.wga.hu/

Kategooria:16. sajandi Madalmaade maalikunstnikud
Kategooria:Belgia kunstnikud
Kategooria:Sündinud 1568
Kategooria:Surnud 1625