Tallinna Linna Politseivalitsus

Tallinna Linna Politseivalitsus oli Venemaa keisririigi Eestimaa kubermangu Tallinna korrakaitse ja haldusasutus.

Politseivalitsuse koosseisu kuulusid politseimeister, kvartali- ehk rajooniülevaatajad ja nende abid (linnavaht ehk kardavoi), sekretärid, aktuaarius ja kantseleiametnikud. Politseimeistri nimetas ametisse Eestimaa kuberner.

Korravalitsuse ülalpidamiskulud kandis linn, kus politseivalitsus tegutses, kuid nende käsutusse anti patrullteenistuse läbiviimiseks keisririigi kulul ülalpeetav sõjaväestatud kasakakomando. 

Pädevus
Kubermanguvalitsuse eeskirjaga politseile järgmised kohustused: 
ehitiste järelevalve ja kruntide kättenäitamine ehituste otstarbeks; 
järelevalve toiduainete hindade üle; hoolekanne; 
kontroll tsiviil- ja kriminaalkohtute otsuste täitmise üle; 
tuleohutuse järelevalve; sildade ja teede korrashoiu järelevalve; 
läbimarssivate sõjaväelaste majutamine; 
väiksemate kriminaal- ja tsiviilkohtuasjade arutamine (nõude hind ei tohtinud ületada 20 rubla); 
kurjategijate vahistamine1.2.3.1. Politseivalitsused.

Ajalugu
Tänapäeva Eestimaa (Eestimaa ja Liivimaa kubermang) aladel loodi kolm korravalitsust – Tallinnas (24. oktoobril 1803), Tartus (13. juunil 1805) ja Viljandis (10. juulil 1805). 1803. aasta 24. oktoobri Venemaa keisririigi Senati ukaasi kohaselt kuulus Tallinn nn koosseisuväliste linnade hulka, mis elanike arvu järgi tulnuks lugeda väikelinnaks, kuid seaduse eritingimuste kohaselt kuulus kolmandasse, segasadamate (sõja- ja kaubasadam) kategooriasse. Kõrgemaks tsiviilvõimu esindajaks Tallinnas oli Tallinna sõjakuberner, kelle alluvuses oli linna politseivalitsus ja selle ülem – politseimeister. 1862. aastal võeti Venemaal vastu Venemaa sisekubermangude politsei ümberkorraldamise seadus, mis koos kõigi linnade politseivalitsuste, -kohtute ja -ametite töökorralduse muudatustega aga kehtestati Venemaa keisririigi Läänemereprovintsides alles 1888. aastal. 
pisi|Tallinna linna kaart, 1910
18. mail 1882 muudeti Korravalitsuse (Ревельская Управа Благочиния) nimetus Tallinna Linna Politseivalitsuseks (Городское полицейское управление).  Politseireformi ja 1878. aastal Toompea ühendamisega Tallinna all-linnaga, ühise Tallinna linnavalitsuse alla, tulemusel jaotati linn senise 7 linnaosa asemel politseijaoskondade järgi 6 linnaosaksRaimo Pullat. Tallinnast ja tallinlastest. Kirjastus Eesti Raamat, Tallinn 1966, lk 17-18: 
I jsk Tallinna lahe äärne Kopli ja Vanasadama piirkond, jaoskonnakantselei Vana-Kalamaja tänav 5
II jsk Kadriorg, jaoskonnakantselei Suur-Kompasna tänav 38
III jsk Suur-Tartu maantee ümbrus,  jaoskonnakantselei Suur-Tartu maantee 43
IV jsk Kesklinn, jaoskonnakantselei Tatari tänav 34
V jsk Toompea ja Kassisaba, jaoskonnakantselei Paldiski maantee 14
VI jsk Vanalinn, jaoskonnakantselei Müürivahe tänav 22. Tallinna sadamas asus piirkondlik VII jsk.

Linnade politseivalitsuste ülesanneteks oli määratletud: avaliku korra tagamine; järelevalve streigiliikumise, isikute, seltside tegevuse, trükikodade jm üle — s.o üldise poliitilise meelsuse jälgimine; järelevalve kaubanduseeskirjade täitmise üle; administratiivüleastumiste korral vastutusele võtmine; jooksikute kinnipidamine; järelevalve teede korrashoiu üle; kuritegude puhul juurdluse läbiviimine; kriminaal- ja tsiviilasjade puhul kohtuotsuste täideviimisele pööramine; sõjaväeliste kohustuste täitmise järelevalve; riiklike toetuste jagamine (hoolekandealused, sõjaväelaste perekonnaliikmed); sõjaolukorras riigi kasuks rekvireerimiste teostamine; järelevalve prostituutide üle; seadusandlike aktide teatavakstegemine1.2.4.1. Politseivalitsused II, www.eha.ee. Linnade politseivalitsuse koosseisu kuulusid linna politseimeister ja tema kaks asetäitjat (kes olid ametisse valitud linnavalitsuse poolt), jaoskondade pristavid (jaoskonnaülem, участковый пристав), nende abilised (järelevaatajad, полицейский надзиратель, oколоточный надзиратель), linnakordnikud (kardavoi, городничий) ning kantseleiametnikud. Linna politseivalitsuse ülema politseimeistri nimetas ametisse Eestimaa kubermangu kuberner.
pisi|Bekkeri laevatehase politseijaoskonna hoone Koplis
pisi|Vene-Balti laevaehitustehase politseijaoskond, Koplis (Vene-Balti asunduse majas nr 24Robert Nerman, Enamik Kopli politseinikest liikus tänaval, www.postimees.ee, 17. august 2007)
pisi|Katusepapi 38 (Lasnamäe abijaoskonna hoone),  38a
pisi|Enne 1917. aastat pidasid korda linnapolitseinikud e kardavoid (vene городовой ehk "linnavaht")
Linna politseivalitsuse välipolitsei koosnes jaoskonnapristavitest, pristaviabidest, politseijaoskonna järelevaatajatest, kordnikest ja lihtpolitseiteenistujatest. Suurel tööstusettevõttel võis olla ka eraldi politseijärelevaataja (Nt. vt. Tallinna Linna Politseivalitsuses Balti Manufaktuuris, Dvigateli tehases, Lutheri vabrikus, Põhja Paberi- ja tselluloosivabrikus, Bekkeri laevatehases, Vene-Balti laevaehitustehases).

Linna politseivalitsuse juurde asutati 6. juulil 1908 otseselt politseivalitsuse ülemale (politseimeistrile) ja prokurörile allunud jälitusosakonnad (vene keeles сыскное отделение) jälitustegevuse läbiviimiseks, jälitusosakonna ülesandeks oli ka revolutsioonilise liikumise võimalikest ilmingutest Sandarmikorpuse Eestimaa kubermangu ja Politseidepartemangu Eriosakonna teavitamine. 

Linna politseivalitsuse juures asunud salapolitsei jaoskond asus Linna politseivalitsuse kõrval Vene tänavalLindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale, 1910 lk 72.

Linna politseivalitsuse juures tegutsesid politsei arstlikud osakonnad ehk komiteed (врачебно-полицейский комитет), kes teostasid üldist sanitaarjärelevalvet, sh kontrolli ja arvestust prostituutide ja nende liikumise üle. 

1. jaanuaril 1916 kinnitas Eestimaa kuberner politseijaoskondade ja sellega ka linnaosade haldusterritooriumite ümberkorraldused. I jsk piires asunud Pelgulinn viidi üle V jsk territooriumiks. Lasnamäe, mis oli seni jaotatud II ja III jsk vahel, allutati III jsk-le. Toompea piirkond, mis oli V jsk piires, viidi VI jsk territooriumiks. Samuti anti senistele numbrilistele linnajagudele nimetused: 
I – (Balti jaama tagune) Kalamaja);
II – Narva (Narva ();
III – Tartu (Tartu (3.) linnajagu);
IV – Pärnu (Pärnu (4.) linnajagu);
V – Paldiski (Baltiski (5.) linnajagu);
VI – KesklinnRaimo Pullat. Tallinnast ja tallinlastest. Kirjastus Eesti Raamat, Tallinn 1966, lk 18 (Südalinn (6.) linnajaguWabatahtliste kutsumine rahwawäkke, Riigi Teataja, nr. 2, 28 november 1918).

1916. aastal olid Tallinnas, Tallinna Linna Politseivalitsuses järgmised politseiasutused:
1. jaoskond
Kopli abijaoskond,
Balti Puuvillavabriku abijaoskond, Telliskopli tänav 21
2. jaoskond,
3. jaoskond
Lasnamäe abijaoskond, Katusepapi tänaval
Dvigateli abijaoskond,
Tselluloosivabrik
4. jaoskond
5. jaoskond
6. jaoskond
Sadama jaoskond (jõepolitsei)
Politsei arestimaja

Juhtkond
Politseimeistrid
Asehaldurkorra ajast oli Tallinna asehaldurkonnas kreisilinnades tähtsamateks linnades ülemkomandant (Tallinnas) või komandant (Paldiski) ja väiksemates linnades (Rakvere, Paide, Haapsalu) linnapealik - gorodnitši. Kubermangulinna Tallinna ja Tallinna kreisi ülempolitseimeister oli Tallinna ülemkomandant.
Korravalitsus 1805−1882
 Alates Kuni Nimi Auaste   Joachim von Hueck (1764−1810) major   Ludwig Andreas von Reutz (1764−1810)FINDBUCH ZUM NACHLASS KARL ERNST VON BAER (1792—1876), GIESSEN UNIVERSITÄTSBIBLIOTHEK 1999, s 66  1812Месяцослов с росписью чиновных особ в государстве на лето от Рождества Христова 1812. Эстляндская губерния, стр. 412 1816Месяцослов с росписью чиновных особ, или Общий штат Российской империи, на лето от Рождества Христова 1816. Эстляндская губерния стр. 420... Ludwig WilhelmEdise mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis (Leonti) von Toll (1775–1847Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Tartu 1935, ) alampolkovnik 1821Месяцослов с росписью чиновных особ, или Общий штат Российской империи, на лето от Рождества Христова 1821. Эстляндская губерния стр. 449  Karl Christoph von Kripp major 1860 1865 Woldemar von Renteln (1815−1906) alampolkovnik 1865 1880 Wilhelm von Wolff (1802−1890) polkovnik 1880 1882 Paul Adam Johann von Nottbeck (1836−1895) õuenõunik

Politseivalitsus 1882−1917
 Alates Kuni Nimi Auaste Märkused 1882 1895 Paul Adam Johann von Nottbeck (1836−1895) kolleegiuminõunik  1895 1897 Wilhelm Karl Hermann Nieländer (1860−1929) titulaarnõunik Kohusetäitja 1897 1903 Wilhelm Karl Hermann Nieländer (1860−1929) titulaarnõunik (a-st 1900 kolleegiumiassessor)  1903 1904 Woldemar von Glasenapp (1849−?) õuenõunik (a-st 1903 kolleegiuminõunik)  1904 1906 Grigori Aleksejevitš Norbekov porutšik Kohusetäitja 1906 1907 Grigori Aleksejevitš Norbekov porutšik  1907 1916 Lev Grigorjevitš Tsitserošin (1870–1920)Tallinna sõnumid. Endine Tallinna politseimeister Tsitjeroschin tänavu kevadel Odessas plekilisse soojatõppe ära surnud., Tallinna Teataja (1910-1922), nr. 188, 24 august 1920 kapten (a-st 1909 alampolkovnik) 

Politseimeistri abid
Kuni 1908 Ivan Petrovitš GensiorTallinna elu. Keisripäevad Tallinnas, Koit : [Päevalehe lühendatud väljaanne], 6 juuni 1908, nr 43, lk 3

Vaata ka
Eesti politsei (1918–1940),  Tallinna linna Politseivalitsus
Tallinna-Harju prefektuur

Viited

Kategooria:Tallinna ajalugu
Kategooria:Eesti julgeolek