Grandes Jorasses

Grandes Jorasses on mägi Mont Blanci massiivil, Prantsusmaa Haute-Savoie departemangu ja Itaalia Valle d'Aosta vahelisel piiril.

Esmatõusu mäe kõrgeimasse tippu (Pointe Walker) tegi 30. juunil 1868 Horace Walker koos teejuhtide Melchior Andereggi, Johann Jauni ja Julien Grange'iga. Mäe kõrguselt teise tippu (Pointe Whymper) ronisid 24. juunil 1865 esmakordselt Edward Whymper, Christian Almer, Michel Croz ja Franz Biner, kasutades nüüdset mäkketõusu tavamarsruuti ja seda, mida järgis Walkeri seltskond 1868. aastal.

Mäetipud (idast läände) on:

 Pointe Walker (4208 m) – Horace Walkeri järgi, kes tegi esimese tõusu mäele
 Pointe Whymper (4184 m) – Edward Whymperi järgi, kes tegi esimese tõusu kõrguselt teisele tipule 
 Pointe Croz (4110 m) – Michel Crozi järgi, teejuht Chamonix'st
 Pointe Elena (4045 m) – printsess Elena del Montenegro järgi
 Pointe Margherita (4065 m) – kuninganna Margherita di Savoia järgi, Itaalia kuninga Umberto I naine
 Pointe Young (3996 m) – Geoffrey Winthrop Youngi järgi


 Põhjakülg 

Asudes mäe Prantsuse poolel, on põhjakülg üks kolmest Alpide suurest põhjaküljest, koos Eigeri ja Matterhorni põhjakülgedega (tuntud kui 'Triloogia'). Ühe kuulsaima seinana Alpides kõrgub see 1200 m Leschaux' liustiku kohale, mille ulatus on otsast otsani 1 km. Klassikaline marsruut mäeküljel on Walkeri kannus, mis viib otse Pointe Walkeri rippu. Teine peamine tugipost mäel on Crozi kannus, mis viib Pointe Crozi tippu. Oma soolotõusudel Alpide kuuele kõige raskemale põhjaküljele valis Alison Hargreaves selle marsruudi Walkeri kannuse asemel.

Reinhold Messner on öelnud, et tegi otsuse tõusta Mount Everestile koos Peter Habeleriga Grandes Jorassesil, kus Peter "laskus nagu tantsija".

 Lõunakülg 

Mäe Itaalia poolel pääseb lõunaküljele Boccalatte hütist Planpincieux' asunduse kohal Itaalia Val Ferretis, mis on Courmayeuri omavalitsuse osa.

 Mäetipu seljak 

Col des Hirondellesist ühendab tipuseljak Pointe Walkeri teiste tipupunktidega ja laskub siis Col des Grandes Jorassesile, kus asub bivakk-peavari - Bivouac E Canzio hütt. Seljak moodustab Prantsuse-Itaalia piiri, millest peaaegu kõik on kõrgusel üle 4000 m.

 Vaata ka 

 Planpincieux' liustik

Kategooria:Prantsusmaa mäed
Kategooria:Itaalia mäed
Kategooria:Neljatuhandelised