Užutrakise mõis

Užutrakise mõis (leedu keeles Užutrakio dvaras) on endine mõis Leedus Trakai rajooni Trakai vallas Trakaie linnas. Mõisakompleks asub Galvė ja Skaistise järvede vahelisel Algirdase saareks kutsutud poolsaarel.

Mõisa asupaik oli kuni XVI sajandi algusaastateni tatarlaste asuala. Esimesed teated mõisa kohta pärinevad XVI sajandi keskpaigast. Kuni XVIII sajandi keskpaigani kuulus mõis Odincastele, seejärel kuulus see 1850. aastani Korewitele. Toona kuulus mõisale 750 tiinu maad.Zatrocze, Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, Kd. XIV: Worowo – Żyżyn, Warszawa 1895, lk. 466.

1850. aastal ostsid mõisa Tyszkiewiczid. Aastail 1895–1897 rajas Józef Tyszkiewicz mõisa majanduskompleksi, kuhu kuulusid lehmalaut, tõllakuur, viinaköök, laohoone, ait ja teisedki hooned. Mõisale kuulus ka hiiemägi, kus kuni XVIII sajandini oli asunud uniaatide kirik; sinna lasi ta rajada kabeli. 1901. aastal muutis Józef Tyszkiewicz noorem (eelmise noorim poeg) mõisa fideikomissiks, tema rajas ka mõisakompleksi esinduspoole. Mõisa viimane omanik oli tema poeg Andrzej Tyszkiewicz.Zatrocze, Roman Aftanazy, Dzieje rezydencji na dawnych kresach Rzeczypospolitej, wyd. drugie przejrzane i uzupełnione, Kd. 3: Województwo trockie, Księstwo Żmudzkie, Inflanty Polskie, Księstwo Kurlandzkie, Wrocław: Zakład Narodowy im. Ossolińskich, 1992, lk. 161–165, ISBN 83-04-03947-8, ​ISBN 83-04-03701-7
pisi|left|Mõisa tall

Teise maailmasõja järel asus mõisas KGB ohvitseride pansionaat, seejärel pioneerilaager ja hiljem turismibaas. 2005. aastast korraldatakse mõisas kammermuusikaõhtuid.

Mõisa häärber asub aadressil Užtrakio g. 17. Häärberi projekteeris arhitekt Józef Huss, hoone valmis aastail 1896–1901. Hoone ehitati 1940. aastal veidi ümber, aastail 1998–2010 see restaureeriti ja rekonstrueeriti. Tegemist on nelinurkse põhiplaaniga kahekorruselise ehitisega, millel on pööning ja keldrikorrus. Idaseina ehib karniisidega atika. Osa välisseinte dekoratsioonidest on mõeldud ventilatsioonišahtide varjamiseks. Idaküljel asub ka kolme ukseavaga portaal, mida varjab arkaad. Seal asub ka betoonist dekoratiivvaas. Hoone külgi ehivad frontoonidega risaliidid. Lääneküljel asub kaks pjedestaaliga joonia sammast. Hoonel on puidust reljeefsete karniisidega tambuur. Algselt olid esimese ja teise korruse ruumid anfilaadina ühendatud, hilisemad ümberehitused on seda kujundust rikkunud. Vestibüül asub esimesel korrusel. Seda ehivad kipsist bareljeefid, nagu ka Gobeläänide saali, Valget saali, krahvi kabinetti, kammerteenri kambrikest, härrastekambrit ja buduaari. Säilinud on kaks buduaari supraporti ja laes asuv rosett, buduaari ja krahvi kabineti karniisid on säilinud osaliselt. 2013. aastast on hoone külastajatele avatud.

Mõisa tall asub aadressil Užtrakio g. 12A. See rajati 1902. ja taastati 2011. aastal. Tegemist on nelinurkse põhiplaaniga ühekorruselise ehitisega, millel on pööning. Hoone põhjaküljel on dekoratiivsete tornikestega mezzanino, ida- ja lääneküljel tornikestega frontoonid. Vahemüürid jagavad selle hoone kahte ossa.
pisi|Mõisa viinaköök

Mõisa laut valmis 1895. aastal. 1975.aastal hakati seda restaureerima kavatsusega rajada sinna kohvik, ent see töö jäi lõpetamata. Tegu on nelinurkse põhiplaaniga ühekorruselise maakividest ja punastest tellistest hoonega, millel on ka pööning. Lauda külgi ehivad punastest tellistest pilastrid. Lõunaküljel asub hammaslõikega karniis. Sealsel frontoonil on kirjas aastaarv 1895. Hoone asub aadressil Užtrakio g. 1.

Mõisa viinaköök asub aadressil Užtrakio g. 8. See hoone valmis 1896. aastal, seda remonditi 1940. aastal. Tegu on nelinurkse põhiplaaniga ühekorruselise ehitisega, mille keskmisel osal on kaks korrust. Hoonel on pööning ja keldrikorrus. Ida- ja läänefassaadi frontoonidel ja pööningu idaküljel on poolkaarekujulised aknad. Hoone igat külge ehivad frontoonid ja karniisid, lõunakülje frontoonil on kirjas arv 1896.

Aadressil Užtrakio g. 4 asub viinaköögi ladu. See valmis 1897. aastal, seda remonditi XX sajandi teisel poolel. See on nelinurkse põhiplaaniga ühekorruseline hoone, mille idaküljel asub eeskoda, läänekülje all on aga keldrikorrus. Põhja- ja lõunaküljel asuvad profileeritud ehisliistud, hoone kõiki külgi ehivad tellistest karniisid. Karniisid hoone ida- ja läänefrontoonil on hammaslõikega, läänekülje frontoonil on kirjas aastaarv 1897.

Mõisa valvurimajake asub aadressil Užtrakio g. 2. Maja valmis 1897. aastal. See on nelinurkne ühekorruseline pööninguga hoone. Selle igal küljel on profileeritud karniisid, kagus ja loodes on karniisid hammaslõikega. Kagukülje frontoonil on kirjas aastaarv 1897.

Mõisakompleksi kuulub kaks elumaja. Esimene neist on XIX sajandi teisel poolel rajatud ühekorruseline puidust hoone aadressil Užtrakio g. 7.http://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/6338A6CE-AF86-41A2-A93B-A89222EC6C03/true Užutrakio dvaro sodybos pirmas namas Teine neist asub aadressil Užtrakio g. 3. See valmis 1898. aastal, seda remonditi 1995. aastal. Hoone oli soklikorruse ja pööninguga ühekorruseline ehitis, 1995. aastal lisati teine korrus. Lõuna- ja põhjaküljel on tellistest frontoonid, idafassaadi kaunistavad nelinurksed tellistest sambad. Lõunakülje frontoonil on kirjas aastaarv 1898.pisi|Mõisa ait

Aadressil Užtrakio g. 10 asub 1896. aastal valminud parvemehe elamu. Tegemist on ühekorruselise ehitisega, millel pööning. Selle kaguküljel on poolkaarekujulise päiskiviga nelinurkne ukseava. Ukse ees on dekoratiivne puidust katusealune.

Mõisa ait asub aadressil Užtrakio g. 5. Hoone rajati juba XIX sajandi alguses, see restaureeriti aastail 1998–1999 ja remonditi 2007. aastal. Hoone on ühekorruseline, sellel on pööning ja XIX sajandi keskpaigas rajatud kelder. Hoone ida-, lõuna- ja põhjaküljel on tornikestega frontoonid.

Mõisakompleksi kuulub veel aadressil Užtrakio g. 8A asuv kelder, mis valmis aastail 1896–1902 ja rekonstrueeriti aastail 1981–1982. Ka on selle osaks XIX sajandi alguses rajatud ja XX sajandi teisel poolel ümber ehitatud jääkelder aadressil Užtrakio g. 21.

Mõisa vana kalmistu rajati XVII sajandil. Selle keskel asuvad vana kabeli varemed. Kalmistu lääneosas kasvavad reana istutatud männid. Vanim hauatähis pärineb 1753. aastast ja kuulub Laurynas Odincasele.

Mõisa pargi kujundas Édouard André. Kuna tegu oli Tyszkiewiczite suveresidentsiga, oli see mõisakompleksi üks olulisemaid osi. Park kujundati hübriidina: ühel pool häärberit oli Inglise park, teisel pool Prantsuse park. Parki rajati arvukalt skulptuure, seal kasvas ligi 100 liiki puid ja põõsaid, neist pooled võõrliigid. Park rajati vanasse metsa, kus kasvasid männid, kuused ja tammed. Häärberi ees on korrapärane parter, kus asusid marmorist Flora ja Diana kujud. Ariadne ja Bacchuse skulptuurid, stiliseeritud aastaajad, urnid ja geomeetriliselt kujundatud lillepeenrad, seal asub ka postamentidel kaheksa vaasi. Inglise pargi osas asuvad tehislikud veekogud, sealsetele küngastele olid kujundatud tehislikud grotid, mis pole aga säilinud. Kõrgeimal künkal poolsaare tipus, Skaistise ja Galvė ühinemiskohas asub vaatplatvorm, selle juures asub lapsega neitsi Maarjat kujutav skulptuur. Häärberi lääneküljel asub raudbetoonist balustraadiga terrass, mida kaunistavad neli postamentidel ja kuus pinkide juures asuvat vaasi.

Viited

Kategooria:Trakai rajoon
Kategooria:Leedu mõisad