Kasvava puu laasimine

Kasvava puu laasimine võetakse selleks ette, et nii surnud kui elusaid oksi eemaldades parandada puidu kvaliteeti – suureneb puidu tihedus, väheneb keerdkasv, koondelisus ja oksakohtade arv. Sellise laasimise võimalikud puudused on vaigupesad, koorearmid, lehtpuudel vesivõsude teke, vastvõtlikkus seenhaigustele, põdrakahjustused ja laasimata okste läbimõõdu suurenemine. Eestis tasub  püstilaasimiseks valida peamiselt mänd, kuusk ja kask, kuid otstarbekas võib olla ka väärislehtpuude saare ja tamme laasimine. Eluspuude laasimiseks valitakse isendid, mille rinnasdiameeter on 5–12 sentimeetrit ja vastavalt etapile (ühe- või kaheetapilisel laasimisel) 2–3 meetri kõrgusel ja ligi kuue aasta pärast kuni kuue meetri kõrgusel. Lõigatakse võimalikult tüve lähedalt, et haavad kiiremini kinni kasvaks.

Laasimise aeg on valdavalt hilistalv, aga ka varakevad või sügis, männil kuivanud oksi eemaldades ja noortes puistutes aasta läbi, noortes kuusikutes samuti.

Tööriistadeks on vastavalt vajadusele tavaline kaigas, kiin, harvem ka oksasaag, samuti teleskoopvarrega mootorsaag. Eelistatuimad on oksakäärid või teleskoopvarrega universaallõikur.

 Vaata ka 

 metsanduse mõisteid
 laasimine

 Viited 

Kategooria:Metsandus