Mitmikkirjaoskus

Mitmikkirjaoskus (ka uus kirjaoskus ja 21. sajandi kirjaoskus Aruvee, M., Puksand, H. (2019). Kirjaoskuse arendamine eesti keele ja kirjanduse õpetajate vaatevinklist: sillad ja kuristikud teooria ja praktika vahel. Eesti Haridusteaduste Ajakiri, 7 (2), 154-180. https://doi.org/10.12697/eha.2019.7.2.07) on tänapäeva kirjaoskus, mis tähendab nii traditsiooniliste kui ka kõikvõimalike e-tekstide valdamist kõnes, kirjas ja multimeedias. Ehala, M. Pragmaatilisema emakeeleõpetuse poole. Õpetajate Leht 13.02.2009. https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=opetajateleht20090213.1.14 Muuhulgas sisaldab see digitaalset kirjaoskust, meediakirjaoskust ja kriitilise lugemise oskust.

Haridussõnastiku järgi on see suutlikkus mõista ja luua nii traditsioonilisi kui ka multimeediatekste.Haridussõnastik http://www.eki.ee/dict/haridus/index.cgi?Q=mitmikkirjaoskus&F=M&C06=et Vaadatud 29.04.2021

Kirjaoskuse mõiste muutumine
20. sajandi algusega võrreldes on kirjaoskuse (literacy) mõiste saanud tänapäeval uue tähenduse. Märksõnaga "kirjaoskus" tähistatakse tänapäeval suurt valdkonda moodsas maailmas toimetulekuks vajalikke intellektuaalseid põhioskusi.Must, A., Must, O. (2007) Millist kirjaoskust vajab tänapäeva inimene? KVÜÕA Toimetised 8 (94−105). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. https://www.ksk.edu.ee/wp-content/uploads/2011/03/KVUOA_Toimetised_8-Must.pdf

Kirjaoskus on olukorrakeskselt muutuva sisuga, kuna ühiskonna ootused kirjaoskusele muutuvad ajas ja tehniliste võimaluste arenedes. Gunther Kressi järgi edastatakse tänapäeval sõnumeid eri märgisüsteeme (pildiline, suuline, kirjalik, liikuv, žestiline) kombineerides ja tähendus tekib nende koosmõjul.

Peale mitme suhtlusmooduse sisaldab uus kirjaoskus kahte olulist mõõdet: tehnilisust ja laiahaardelisust. Tehniline mõõde tähendab mitmesuguseid digiplatvorme (veebilehed, rakendused, programmid), kus ühel inimesel on ühe vahendiga võimalik rakendada mitut protsessi. Laiahaardelisuse all mõeldakse üleilmset võimalust ühte ja sama teksti koostöiselt luua, jagada ning toimetada. See tähendab, et tänapäeva keelekasutajal on võimalus suhelda mitmesuguste rakenduste vahendusel ning vahetada mõtteid üle kogu maailma. See võimaldab kaasata palju laiemat inimeste ringi, vähendamata suhtluskiirust. Selline argi- ja töösuhtlus on uus reaalsus ning selleks ettevalmistamine peaks olema koolihariduse osa.

Mitmikkirjaoskus ja tekst
Keeleteadlase Martin Ehala järgi on mitmikkirjaoskuse puhul teksti mõiste palju avaram, kui oleme harjunud: see võib olla paberile kirjutatud või hoopis audiovisuaalne, järgida elektroonilise meedia reegleid või kõiki võimalusi kombineerida. Sel juhul kasutatakse üht või mitut märgisüsteemi.

Mitmikkirjaoskus tähendab oskust tegeleda mitmest modaalsusest koosnevate tekstidega, see annab pädevuse vastu võtta ja koostada multimodaalseid tekste. Mitmikkirjaoskuse arendamiseks on seega tarvilik märgata kõiki tähendusviise ning osata neid vastavalt mõtestada. Selleks pakub meile võimaluse metakeele teadvustamine. Cope, B., Kalantzis, M. (2009). New Learning : Elements of a Science of Education. Cambridge: Cambridge University Press.

Mitmikkirjaoskuse arendamine ja selle õpetamise metoodika lähtub tekstist.

Vaata ka
 kirjaoskus
 digitaalne kirjaoskus
 kriitilise lugemise oskus
 meediakirjaoskus
 multimodaalsus
 Gunther Kress
 Merilin Aruvee
 Martin Ehala

Viited


Kirjandus
 Aruvee, Merilin. Tekstikeskne keeleõpetus põhikoolis: teoreetiline taust, vastutuse jagamine ja metoodika Emakeele Seltsi aastaraamat 2017, 62, 9−37

Välislingid 
 https://eestikeeljauusmeedia.wordpress.com/uus-meedia-ja-uue-meedia-kirjaoskus/ 
 https://thecurrent.educatorinnovator.org/the-importance-of-new-literacy-skills-in-the-21st-century-classroom 
 https://newlearningonline.com/multiliteracies/theory

Kategooria:Inimese oskused
Kategooria:Kirjalik kommunikatsioon