Ferlach

Ferlach (sloveeni Borovlje) Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas on lõunapoolseim linn Austrias. See on tuntud oma sajanditevanuse relvasepatraditsiooni poolest, mis kuulub 2010. aastast Austria vaimse kultuuripärandi juurde.

Linn asub Drava jõe Rosentali/Roži orus, u. 17 km Kärnteni liidumaa pealinnast Klagenfurtist lõunas. Lõunas moodustab Karawankide mäestiku hari piiri Sloveeniaga. Omavalitsuse osad on Ferlach (Borovlje), Kappel an der Drau (Kapla ob Dravi), Kirschentheuer (Kožentavra), Unterloibl (Podljubelj), Waidisch (Bajdiše), Unterferlach (Medborovnica), Glainach (Glinje), Seidolach (Ždovlje) ja Windisch Bleiberg (Slovenji Plajberg).

Linnakeskus asub Rosental Straße (B85) ja Loiblpass Straße (B91) maanteede ristmikul, viimane on Euroopa maantee E652 osa, kulgedes Loibli kuru kaudu Klagenfurtist Tržičisse Sloveenias. Ferlachi raudteeliin Weizelsdorfist lakkas teenindamast 1951. aastal, kuid suvistel nädalalõppudel ja erilistel puhkudel kulgeb muuseumirong Rosentaler Dampfzug kuni Weizelsdorfini, seda haldab säilitusrühm Nostalgiebahnen in Kärnten.

 Ajalugu 

Ferlachit on esmamainitud 1246. aasta dokumendis kui Vörelach, nimetatud ümberkaudsete männimetsade (Föhre, sloveeni bor) järgi. Mägine ala on suurte rauamaagi lademete asupaik, rauatehas ja sepistamine on dokumenteeritud 15. sajandist.

Kärnteni hertsogkonna pealinna üleviimine Klagenfurti kuningas Maximilian I valitsemisajal 1518. aasta paiku edendas otsustavalt Ferlachi arengut Tulirelvade tootmise keskusena. Keisrinna Maria Theresia ajal said selle relvasepad Habsburgide monarhia peamisteks soomustajateks. Ferlachi tulirelvi kasutasid ka Hispaania, Prantsusmaa ja Türgi armeed.

Tänapäevane omavalitsus kui Oberferlach loodi 1850. aastal. Ferlach sai linnaõiguse 1930. aastal ja on täna jahipüsside tootmise keskus. Linna ajalugu on kujutatud selle vapil: seal on käbiga mänd, kaks ristatud hõbedast naela ja vintpüss.

 Rahvastik 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ferlachis 7272 elanikku. 8,0% rahvastikust olid kärnteni sloveenid.


 Küla Elanike arv 1991. aastal Sloveenide osakaal 1991. aastal Sloveenide osakaal 1951. aastal Bodental/Poden 115 53,9% 83,3% Loibltal/Brodi 70 51,4% 68,2% Strugarjach/Strugarje 18 61,6% 94,1% W.Bleiberg/Slovenji Plajberk 124 66,9% 87,3% Waidisch/Bajdiše 93 37,6% 44,5% Glainach/Glinje 114 12,3%  84,7% Kappel a.D./Kapla ob Dravi 262 6,5% 30,3% Tratten/Trata 82 15,9% 41,4% Unterglainach/Vesca 32 37,5% 100% Laak/Loka 41 14,6% 100% Seidolach/Ždovlje 87 18,4% 74,5% Dörfl/Kajže 18 55,6% 79,4% Singerberg/Žingarica 9 11,1% 100% Rauth/Rute 11 9,1% 100% Görtschach/Goriče 230 8,8% 13,7% Reßnig/Resnica 212 7,1% 44,8% Kirschentheuer/Kožentavra 252 7,9% 45,6% Otroutza/Otrovca 71 5,6% 41,0% Strau/Struga 222 5,0% 28,5% Unterloibl/Podljubelj 240 8,3% 22,1%

 Tuntud inimesi 

 Odo Josef Struger (1931–1998), insener
 Wolfgang Petritsch (* 1947), diplomaat, aukodanik

 Viited 

Kategooria:Kärnteni liidumaa vallad
Kategooria:Austria linnad