Gmunden

Gmunden on linn (Stadtgemeinde) Ülem-Austria liidumaal, Gmundeni ringkonna halduskeskus.

Gmundeni pindala on 63,49 km² ja selle keskmine kõrgus on 425 m. See asub Trauni järve ja Trauni jõe ääres ning on ümbritsetud kõrgetest mägedest, sealhulgas Traunstein (1660 m), Erlakogel (1570 m), Wilder Kogel (2090 m) ja Höllengebirge.

Gmundeni vald koosneb viiest osast: Gmunden, Gmunden-Ort, Schlagen, Traundorf ja Unterm Stein.

 Elanikkond 

2001. aasta seisuga oli Gmundenis 13 336 elanikku; ligikaudu 88,4% olid austerlased, 1,5% olid teistest Euroopa Liidu riikidest ja 10,2% olid muud välismaalased. Suuremad mitte-EL vähemused olid Bosnia ja Hertsegoviinast (3,6%) ja endisest Jugoslaavia Föderaalvabariigist (s.o praegustest Serbiast, Montenegrost, Kosovost; 2,7%), järgnesid türklased (1,2%) ja sakslased (1,1%).

Enamus (69,3%) on roomakatoliku usku. Evangeelsed moodustavad suurima vähemuse 7,3%, järgnevad muslimid 5,9% ja õigeusklikud 3,3%. Ligikaudu 10,3% on uskmatud.

 Ajalugu 

Aastal 1000 eKr kaevandasid Illüürlased seal soola. Asula eksisteeris juba 5. sajandil. 1186. aastaks oli Gmunden müüridega ümbritsetud kindlustatud koht, kuigi kirik ehitati sinna alles umbes 1300. aastal. 1278. aastal sai Gmunden linnaks. 14. novembril 1626 alistati mässuliste talupoegade armee Gmundenis kindral Pappenheimi poolt, kellele Maximilian I oli andnud korralduse talupoegade mäss Ülem-Austrias maha suruda. Surnud talupoegadest mässulised maeti lähedalasuvasse Pinsdorfi, kus on siiani näha obeliski stiilis mälestusmärki, mida tuntakse nende auks Bauernhügelina.

Gmunden varustas 17. sajandil Austriat mereväe laevadega ja aitas Esimese maailmasõja haiglates haavatud sõdureid. Teise maailmasõja ajal asus seal SS-sünnituskodu, "et kindlustada rassiline puhtus" vastavalt natside rassiteooriatele.

Hilisematel aastatel külastati seda sageli tervise- ja suvekuurordina ning seal oli mitmesuguseid järve-, soolavee-, juurvilja- ja männikäbivanne, hüdropaatiline asutus, inhalatsioonikambrid, vadakukuur jne. See oli ka oluline soolatööstuse keskus Salzkammergutis.


 Vaatamisväärsusi 


Gmundenis korraldatakse palju ekskursioone ja leidub selliseid huviväärsusi nagu Trauni juga, mis asub Gmundenist 16 km põhja pool, Orti loss ja keraamikatehas, mis toodab keraamikat kaubamärgiga Gmundner Keramik. Raekoda on ka populaarne turismisihtkoht.

 Haridus 

Gmundenis on neli lasteaeda, neli algkooli ja kolm keskkooli. Keskkoolid on BG/BRG Gmunden, BRG Schloss Traunsee ja Gymnasium Ort.

 Märkimisväärseid inimesi 

 Johannes von Gmunden (u 1380/84 – 1442), astronoom, matemaatik ja humanist
 Karl Scherffer (1716–1783), Austria jesuiidist matemaatik ja loodusteadlane
 Caspar Erasmus Duftschmid (1767–1821), Austria loodusteadlane ja arst
 Matthias von Schönerer (1807–1881), insener ja raudteepioneer, töötas Gmundenis
 Friedrich Theodor Vischer (1807–1887), romaanikirjanik, luuletaja ja näitekirjanik, suri Gmundenis
 Carl Rahl (1812–1865), Austria maalikunstnik, elas Gmundenis
 John Haswell (1812–1897), šoti insener ja vedurikonstruktor, töötas Gmundenis
 Richard Belcredi (1823–1902), riigimees, ministerpresident 1865–1867, suri Gmundenis
 Christian Griepenkerl (1839–1916), saksa maalikunstnik ja professor, elas Gmundenis
 Horaz Krasnopolski (1842–1908), jurist, suri Gmundenis
 William Heaton-Armstrong (1853–1917), Briti Liberaalse Partei poliitik ja pankur
 Ludwig Bemelmans (1898–1962), Austria-Ameerika kirjanik, kasvas üles Gmundenis
 Walter Reder (1915–1991), SS-i komandör ja sõjakurjategija, maetud Gmundenis
 Alfred Hilbe (1928–2011), Liechtensteini valitsusjuht 1970–1974
 Thomas Bernhard (1931–1989), Austria romaanikirjanik, näitekirjanik ja luuletaja
 Szörényi Levente (* 1945), Ungari rokkansambli Illés laulja
 Helmut Trawöger (* 1948), dirigent ja flöödimängija
 Heinrich Schiff (1951–2016), tšellist ja dirigent
 Christoph Ransmayr (* 1954), Austria kirjanik, kasvas üles Gmundenis
 Andreas Berger (* 1961), Austria endine kergejõustiklane
 Gabi Burgstaller (* 1963), Austria poliitik (SPÖ) ja endine Salzburgi kuberner, käis kohalikus keskkoolis
 Jory Vinikour (* 1963), Ameerikas sündinud klavessinist, töötas lähedal õpetajana
 Conchita Wurst (* 1988), drag queen ja 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja

 Aristokraatia 

 Maria Antonia von Bourbon-Sizilien (1814–1898), Toscana suurhertsoginna 1833–1859, suri Gmundenis
 Marie von Sachsen-Altenburg (1818–1907), Hannoveri kuninganna 1851–1866, suri maapaos Gmundenis
 Georg V (1819–1878), 1868. aastal ostis ta kohaliku suvevilla oma maapao jaoks
 Ernst August von Hannover (1845–1923), oli maapaos ja suri Gmundenis
 Friederike von Hannover und Cumberland (1848–1926), Hannoveri koja liige, elas Gmundenis
 Marie von Hannover und Cumberland (1849–1904), Georg V tütar, elas ja suri Gmundenis
 Printsess Thyra (1853–1933), Christian IX tütar, elas ja suri Gmundenis
 Margarete Sophie von Österreich (1870–1902), Habsburgide koja liige, suri Gmundenis
 Maria-Luise von Hannover-Cumberland (1879–1948), Ernst August von Hannoveri laps
 Friedrich Franz IV (1882–1945), viimane Mecklenburgi suurhertsog, abiellus Gmundenis
 Alexandra von Hannover und Cumberland (1882–1963), viimane Mecklenburg-Schwerini suurhertsoginna, sündis ja abiellus Gmundenis
 Ludwig Rudolph von Hannover (1955–1988), Hannoveri koja liige, suri Gmundenis

 Vaata ka 

 Straßenbahn Gmunden, linnatramm

 Viited 

Kategooria:Austria linnad
Kategooria:Ülem-Austria liidumaa vallad