Uurdenuga

Uurdenuga on nuga puunõu küljelauadadesse uurde tegemiseks, millesse kinnitati põhi.Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 227

Uurdenuga on Fennoskandiale iseloomulik tööriist, kuid oli üldises kasutuses ka Ingerimaal, Läti  põhjaosas ning Eestis, eriti kaua kasutasid seda Avinurme püttsepad. Kadus tarvituselt enamasti 20. sajandi algul.

Noa tera oli 4–5 cm pikk ning varre pikkus oli umbes 0,5 m. Uuret lõigati tööpingil vastava aluse peal, kusjuures uurdenuga hoiti mõlema käega ning lõikele suurema kindluse andmiseks toetati noa vars vastu õlga. Nõulauda hoiti paigal pingist läbikäiva nööri abil, mida sai pingi alt jalaga pingutada.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 329 Uure lõigati nelja lõikega – algul kahe tõmmatud kriipsu kohalt risti puusse, seejärel kahe lõikega keskelt poolviltu äärte suunas uurde põhjani välja. Lõpuks lükati keskele jäänud kolmnurkne hari ära. 

Vaata ka
uurdesaag

 Viited 

 Kirjandus 
 Eesti rahvapärane puutööndus. Ants Viires. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1960.

 Välislingid 
 Uurdenuga. Eesti Rahva Muuseum

Kategooria:Tööriistad
Kategooria:Eesti etnograafia
Kategooria:Etnograafia