Eesti Vabariigi Eriteenistus

Eesti Vabariigi Eriteenistus oli Eesti Politseiameti alluvuses ja hiljem siseministri valitsemisalas tegutsenud riigiasutus.

Riikliku Politseiameti Eriteenistus moodustati 1991. aastal ja reorganiseeriti 1992. aasta 26. märtsist Eesti Vabariigi Eriteenistuseks. 
 Siseministeeriumi Eriteenistus 
15. mail 1990. aastal toimus Tallinnas Toompeal, Toompea lossi esisel platsil Interliikumise organiseeritud Eesti taasiseseisvumisprotsessi vastane miiting, mis kasvas üle vägivaldseks meeleavalduseks, mille käigus murti läbi Toompea lossi kaitsel olnud miilitsaahelikust ja tungiti Toompea lossi hooviVilja Kiisler, Jaan Toots: Savisaar kuulas kõiki, aga Ratasel juhib parteid väike grupp inimesi, epl.delfi.ee, 11.08.2022. Eesti Vabariigi üleminekuvalitsuse peaminister tegi siseministrile ülesandeks formeerida Siseministeeriumi koosseisus spetsiaalne üksus ning teha sellele ülesandeks „Eesti Vabariigi kõrgemate riigivõimu- ja valitsemisorganite kaitsmine, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe ja peaministri isikliku julgeoleku tagamine, välisriikide valitsusdelegatsioonide autokorteežide saatmine ning Riigikantselei allasutuste valvamine. Siseministri 15.05.1990 käskkirjaga nr 73 moodustati Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Eriteenistus.

 Politseiameti Eriteenistus 
Eesti Politsei taasloomisel 1. märtsil 1991 loodi Riikliku Politseiameti Eriteenistus. Riikliku Politseiameti Eriteenistuse ülesandeks oli Siseministri 12.02.1991 käskkirja nr 04 kohaselt Ülemnõukogu esimehe ja peaministri ihukaitse, riigi ametlike külaliste kaitse ja eskort ning valitsuse määratud objektide valve.

1991. aasta 22. augustil otsustas Edgar Savisaare Vabariigi Valitsus luua Eriteenistuse koosseisus JuurdlusbürooAASTARAAMAT 2019 Kaitsepolitseiamet, lk 9,  EV omariikluse vastu suunatud tegevuse tõkestamiseks. 8. septembril allkirjastas  peaminister Edgar Savisaar 5-punktine salajase korralduse, millega Eriteenistus (ihukaitse) pidi hakkama täitma ka Juurdlusbüroo (vastuluure) ülesandeid.

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu riigikaitse- ja õiguskomisjoni ühisistungil jõudis 5-liikmeline erikomisjon 22. oktoobril otsusele, et Juurdlusbüroo moodustamisel läks peaminister vastuollu politseiseadusega, kuna Juurdlusbüroole anti ka need ülesanded, mida seaduse järgi peab täitma Kaitsepolitsei.

18. märtsil 1992  otsustas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu moodustadaÜN arvab endiselt, et EV ei vaja julgeolekuteenistust, Päevaleht, nr. 41, 21 veebruar 1992 Eesti Vabariigi Julgeolekuteenistuse. Eesti Vabariigi Julgeolekuteenistuse kohustuseks oli Eesti riigi territoriaalse terviklikkuse ja riigisaladuste kaitse, vastuluure teostamine, võitlus rahvusvahelise kuritegevuse, terrorismi ja korruptsiooniga ning Eesti Vabariigi riigivõimu- ja valitsemisorganite informeerimine Julgeolekuteenistuse kompetentsi kuuluvate ülesannete lahendamisest. Eesti Vabariigi Julgeolekuteenistus allus kuni põhiseaduslike riigiorganite loomiseni Eesti Vabariigi Valitsuse esimehele (peaministrile)Eesti Vabariigi Julgeolekuteenistuse moodustamise kohta, RT 1992, 11, 163.

 Eesti Vabariigi Eriteenistus 
26. märtsil 1992 moodustatud Eesti Vabariigi Eriteenistuse ülesandeks oli Ülemnõukogu esimehe, valitsuse esimehe, nende ülesandel teiste ametiisikute ja Eesti Vabariigi ametlike külaliste kaitse, Ülemnõukogu, valitsuse ja nende allasutuste hoonete kaitse, välisriikide saatkondade ja suursaadikute elukohtade kaitse ning valitsuse poolt määratud teiste riiklikult tähtsate objektide kaitseEesti Vabariigi Eriteenistuse moodustamise kohta, RT 1992, 13, 199. 

1992. aasta aprillis kinnitas valitsus Eriteenistuse põhimääruse ja selles loodi ka info kogumise ja analüüsiga tegelev 3. büroo. Eriteenistuse ihukaitse ja valve ülesanded ühitati info kogumise ehk operatiivtöö ja analüüsiga. Eriteenistuse olemasolevatele funktsioonidele lisati jälitusinfo kogumine ja analüüs, kriminaalasjade menetlusõigusAlar Ridamäe, ISIKUKAITSET TEOSTAVATE POLITSEIAMETNIKE PROFESSIONAALSUSE KASVU VÕIMALUSED, Sisekaitseakadeemia Sisejulgeoleku instituut, Tallinn 2011, lk 9.
 Politseiameti Julgestusteenistus 
1993. aastal Eesti Vabariigi Eriteenistus reorganiseeriti Riigi Politseiameti JulgestusteenistuseksPolitsei juhtimise ümberkorraldamine, RT I 1993, 30, 515Eesti Vabariigi politseiseaduse muutmise ja täiendamise seadus. § 8. Politsei ülesehitus, RT I 1993, 20, 355. Julgestusteenistuse ülesandeks jäi Vabariigi Presidendi, Riigikogu esimehe ja peaministri ja riigi ametlike külaliste kaitse ning nende määratud objektide režiimi tagamine.

1998. aastal reorganiseeriti julgestusteenistus ning nimetati 1. juulist ümber JulgestuspolitseiksPolitseiteenistuse seadus, RT I 1998, 50, 753.

 Vaata ka 
Eesti NSV Tallinna Linna RSN TK SAV-i Eriteenistus. Välismaalaste vastu suunatud kuritegude vastu võitlemise jaoskond (Viru hotellis).
 Viited 

Välislingid
Eesti Vabariigi Eriteenistuse moodustamise kohta, RT 1992, 13, 199
SIA erikomisjoni tõde I, www.postimees.ee, 21. juuni 1996
Alar Ridamäe, ISIKUKAITSET TEOSTAVATE POLITSEIAMETNIKE PROFESSIONAALSUSE KASVU VÕIMALUSED, Sisekaitseakadeemia Sisejulgeoleku instituut, Tallinn 2011
Veiko Kulla: bravuuri ja enesekindlust oli ehk liigagi palju, epl.delfi.ee, 22.01.2016

Kategooria:Politseiamet
Kategooria:Siseministeerium
Kategooria:Eesti julgeolek