Valentin von Meyer

Valentin von Meyer (1601, Riia – 9. märts 1674 (vkj), Jērkule mõis) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane (kindralmajor) ning mitmete mõisate omanik Liivi- ja Eestimaal.

Märkus: kõik kuupäevad on vana kalendri järgi (vkj); uue kalendri järgi (ukj) +10 päeva.

Elukäik ja teenistus Rootsi armees

Valentin Meyer sündis 1601. aastal Riias kullassepa Eberhard (Ewert) Meyeri ja tema abikaasa Anna Mölleri pojana. Oma nime sai ta emapoolselt vanaisalt Valentin Möllerilt, kes oli samuti Riia kullassepp.

1. detsembril 1626 teenis ta ooberst Alexander von Esseni Pohjanmaa rügemendis (rts Österbottens regemente) kapten Nils Larssoni kompaniis fänrikuna (lipnik ehk 2. järgu leitnant) ja 29. aprillil 1628   leitnandina kapten Joachim Schultzi kompaniis. 1626–1629 osales V. Meyer sama rügemendi ridades Rootsi-Poola sõjas.

1632. aastal tegutses Valentin Meyer Rootsi haldusametnikuna (Amtsverwalter) Halles 

1635. aastal teenis ta ooberstvahtmeistri ametikohal majori auastmes (ooberstvahtmeister vastas 17. sajandi Rootsi armees rügemendi staabis majori ametikohale, olles kolmas ohvitser pärast ooberstit ja ooberstleitnanti) ning kompanii ülemana ooberstleitnant Antonius Twistersi eskadroni koosseisus. Augustis–septembris 1635 dislotseerus tema kompanii Pommerimaal ning jaanuaris 1636 Szczecinis.

7. juulil 1636 koostasid Rootsi major Valentin Meyer ja tema naine Justina Meyer (sündinud Eben) ühise testamendi. 

1638. aastal esitas Valentin Meyer avalduse oma varalahkunud naise Justina testamendi avamiseks.

12. aprillil 1638 dislotseerus major Valentin Meyeri kompanii ooberst von Velsi rügemendi koosseisus Stralsundis, 20. mail Greifswaldis, 26. juunil Szczecinis ning juba 3. juulist 1638 kuulus tema kompanii kindral Lennart Torstensoni brigaadi koosseisu  Szczecinis (Stettin).

23. oktoobril 1642 osales ta ooberstleitnandina Sinise rügemendi (rts Blå regementet) koosseisus Kolmekümneaastase sõja teises Breitenfeldi lahingus, kus ta oli üks viiest silmapaistvamast lahingus osalenud ohvitserist.

Alates 7. augustist 1645 Rootsi Kuningriigi aadlik.

1646. aastaks edutati Rootsi armee ooberstiks ning ühe saksa rügemendi ülemaks. 19. juulil 1646 määrati ta Vestfaalis Brackwede (Bröckwörde) ning 1648. aastal Mindeni komandandiks.

1647 introdutseeriti Valentin von Meyeri suguvõsa Rootsi rüütelkonda (nr. 329)

1651. aastal omandas ta Liivimaal riigisekretär Lars Grubbe (aadeldatuna Stiernfelt) (1601–1642) pärijatelt 10 000 taalri ja 100 tukati eest Lemsalu kihelkonnas Nabe mõisa.

16. augustil 1653 esitas Valentin von Meyer kuninganna Kristiinale taotluse Tirza kihelkonna Lizumsi ja Druviena ning Cesvaine kihelkonna Apeltiene mõisate läänistamiseks endale. Kuningas Karl X Gustav kinnitas läänistuse alles 17. septembril 1657. Lizumsi mõis anti Meyerile siiski üle alles 1661. aastal, mille ta 1670. aastal pantis kolmeks aastaks rittmeister Philip Franz Königile; pandilepingut pikendati 1673. aastal. 

Eestimaal kuulusid talle Vaivara kihelkonnas Suur- ja Väike-Soldina mõis.

1656 Birseni komandant ja samal aastal ka rootslaste poolt 1655 vallutatud Kaueni lossi komandant.

Aastatel 1657-1659 teenis Meyer Riia komandandina, alates 1658. aastast kindralmajori auastmes.
1659. aastal määrati ta Miitavi ülemkomandandiks.

1660. aastal mõisteti kindralmajor Valentin von Meyer koos mitme teise isikuga eluks ajaks vangi Miitavi kindluse vaenlasele loovutamise eest, ent 1661. aastal anti talle armu ning Riia raekogu eestkostel tagastati kogu konfiskeeritud vara.

Valentin von Meyer suri 9. märtsil 1674 (vkj) Jērkule mõisas ning maeti 23. veebruaril 1675 Riia Püha Peetri kirikusse.

Tema portreemaal on eksponeeritud Rundāle lossis.

Perekond
Valentin von Meyer abiellus 9. juulil 1635 Justine (ka Justina) Eben von Brunneniga (10. september 1616 – 23. november 1637, Stralsund), kes oli Breslau kaupmehe ja raehärra Niklas von Eben und Brunneni (1571–1624) ja Dorothea Schäffer von Schaffenbergi (1581–1624) tütar. Justine suri sünnitusel ning maeti Stralsundi Jakobi kirikusse. 

Teine abielu sõlmiti Cornelia von Krusega (ka von Knusen või von Kuusen) († 1645).
Kolmas abielu (u 1652) Anna Wolffensköldiga (suri Jērkule mõisas, maeti 21. novembril 1675 Krimulda kirikusse), kes oli Riia müntmeisteri Heinrich Wolffi (aadeldatuna Wolffensköld) (u1590–1659) ja Apollonia Rigemanni (aadeldatuna Löwenstern) (1597–1656) tütar ning Riia admiraliteedifaktori Peter Heltscheri (aadeldatuna Rosenbom) († 1651) lesk.

 Vaata ka 
 Meyer (Lizums)

Viited

Kategooria:Liivimaa mõisnikud
Kategooria:Eestimaa mõisnikud
Kategooria:Rootsi kindralmajorid
Kategooria:Baltisaksa sõjaväelased
Kategooria:Sündinud 1601
Kategooria:Surnud 1674