Jõusaal

Jõusaal on siseruumides spordisaal, mis on sisustatud treeninguseadmete ja kardiovaskulaarse treeningu masinatega jõuharjutuste sooritamiseks. 

Reeglina on jõusaalid avalikud, kus saab käia igaüks treenida vastavalt oma soovidele ja vajadustele.  Enamjaolt on jõusaal jaotatud treeninguseadmete kaupa sektsioonideks. Tavaliselt on igas jõusaaliosas oma peamine treeninguseade ja ettenähtud harjutused teatud lihasegrupi treenimiseks.

Ajalugu
Jõusaalis võib olla suur hulk treeninguseadmeid. Iga lihasegrupi treenimiseks on mitut liiki treeninguseadmeid, sageli on võimalik ühe seadmega treenida mitut lihasegruppi. 18. sajandil lõi esimese tänapäevaste põhimõtetega jõusaali Salzmann; seal hakati õppima ja rakendama keha treenimiseks treeninguharjutusi (sh ujumine ja jooksmine). Hiljem asutasid Clias ja Volker spordisaalid Londonis ning 1825. aastal pani saksa immigrant doktor Beck aluse esimestele spordisaalidele Ameerika Ühendriikides.Kust tuli algeline jõusaal, kes olid selle algatajad ja mis jõusaal endast kujutab Jõusaali jaotus ja masin

Jõusaali treeninguseadmed
 Üldtreeningutrenažöörid
 Jooksulindid – neid kasutatakse enamasti jooksmiseks ja kardiotreeninguks, mõnel puhul trennieelseks soojenduseks.
 Hantlid – peamiselt kasutatakse neid jõusaalis käe- ja õlalihaste treenimiseks.
 Rinnalt surumise treeningu seadmed – rinnalihaste treenimiseks.
 Jalalihaste treeningu seadmed – treenitakse jalalihaseid, seadmeid saab kasutada ka muudel eesmärkidel.
 Seljalihaste treeningu seadmed – nende abil saab treenida selja lihaseid, kuid teatud harjutuse puhul on võimalik treenida jala-, käe- ja õlalihaseid.

Treeningupaketid ja personaaltreening
Enamikus jõusaalides pakutakse lihasegrupiti ja raskusastmeti erinevaid treeningupakette ja asjatundlike treenerite juhendamist. Rühmatreeningud on enamasti kehakaalu langetamise harjutustele üles ehitatud treening, kus kasutatakse matte ja muud lihtvarustust (rullikud jne). Sellist laadi treening on rohkem lõõgastav ja mitte nii palju jõudu nõudev. Peamiselt tehakse üle terve keha treenimist, kus pannakse palju rõhku hea enesetunde saavutamisele, kaalu alandamisele ja üldise aktiivsuse parandamisele.Rühmatreeningud ja kirjeldused treeningutele

Personaaltreeningu aluseks on kehalise inspektsiooni läbimine, nii saab endale valitud personaaltreener parima ülevaate sinu kehalisest vormist ja jõulisusest. Pärast kehalise inspektsiooni läbimist koostatakse isikupärane treening- ja toitumiskava, mida treenitav isik peaks teatud perioodi jooksul järgima. Tavaliselt muudetakse treeningu- ja toitumiskava iga 2-3 kuu tagant, et lihased saaksid areneda ja saada mitmekesist treeningut. Liigse ühe kava kasutamise korral ei pruugi keha nii kiirelt areneda ja tihti ei saada soovitud vormi ning antakse alla.Personaaltreening ja nõustamine

Rekordid
Treeningumaailma üks tuntumaid reklaamnägusid on Arnold Schwarzenegger, kes alustas raskuste tõstmist 15-aastaselt ning eakamana jätkab seda harrastaja tasemel.Arnoldi rekordid

Tema isiklikud rekordid olid järgmised: 
 maast kangi tõste (maast tuharani, tuharast õlgadeni ja õlgadest pea kohale) – 120 kgArnoldi rekordid, 
 maast kangi tõste (ühe lükkena) – 110 kgArnoldi rekordid 
 kükk – 247 kg, 
 lamades surumine – 240 kgArnoldi rekordid lisa

Eestlane Kaido Leesman püstitas 18. detsembril 2020 Eesti lamades surumise rekordi tulemusega 325 kg.Kaido Leesmann rekord surumises

Viited

Kategooria:Sport