Laudtee

Teadaolevalt vanim puitehitis leiti 2023. aastal Kalambo jõe kaldal, Tansaania ja Sambia piiril, ligi 500 000 aastat varem, Homo sapiensile eelneval perioodil, rajatud käsitööriistadega valmistatud puitehitis oli arvatavasti platvorm või laudtee.
pisi|452x452px|Pärnu ranna laudtee
Laudteid kasutatakse põhiliselt sellistel loodusaladel, kus jalgsi käimine on kas raske või kus see tallamine rikuks õrna taimestikku - eeskätt siis raba, soo, rand ja niit. Laudteede osaks on ka trepid, mis võimaldavad järskudel nõlvadel liikuda ohtult ja ilma loodust kahjustamata. 

Laudteed toimivad ökosüsteemide ja taimestike kaitse meetmena, sest nii ei tallata pinnast ja ei häirita veerežiimi. Mõnikord keelab kaitseala kaitse-eeskiri või matkraja kasutuskord liikumise väljaspool teid ja radasid, sel korral ongi laudtee ainus võimalus maastiku läbimiseks. 

Laudteede ehitamise ja korrastamisega tegeleb Eestis peamiselt Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK).

 Ajalugu 
Laudtee eelkäijaks võib pidada plankudest radasid, mida inimesed ehitasid juba noorema kiviaja (neoliitikum) ajal. Rajad olid enamasti ehitatud üksteise peale laotatud tammeplankudest. Struktuuri toetamiseks kasutati pärnast, saarest ja tammest valmistatud tugesid.

Ameerika Ühendriikide esimene laudtee nägi ilmavalgust 1870. aastal New Jersey osariigis Atlantic City linna rannas. Maha pandud laudtee eesmärk oli, et randa külastanud inimesed ei kannaks oma jalanõudega liiva edasi rongivagunitesse ja hotellidesse.

Eesti esimene laudtee ehitati 1955. aastal Männikjärve rabasse. 21. sajandil on laudteede rajamine välja kujunenud puhkemajanduslikuks ja kaitsekorralduslikuks meetmeks. Laudteedega luuakse ühendus raskesti ligipääsetavatele aladele. Laudteede eesmärgiks võib olla ka sihtkaitsevõõnditele ja loodusreservaatidele juurdepääsu piiramine, et kaitsta sealset elustikku.

Viru rabas valmis esimene laudtee 1977. aastal. Laudtee esimene katseeksemplaar paigutati otse pinnasele ning lagunes peale 6-7 aastat.

 Laudteed Eestis 
Osa uuematel ja taastatud laudteedel Eestis on ligipääs ka ratastooli ja lapsevankriga (Viru raba, Koprarada, Meenikunno matkarada) ning need on kaetud spetsiaalse metallist võrega, et märgade ilmade korral suurendada hõõrduvust ja vähendada libastumisohtu.

 Populaarsemad laudteega kaetud matkarajad 

 Kakerdaja raba

 Viru raba

 Hüpassare õpperada

 Rannametsa-Tolkuse looduse õpperada

 Mukri loodusrada
 Soomaa rahvuspark

 Viited 

Kategooria:Tee-ehitus
Kategooria:Tee
Kategooria:Teekatted
Kategooria:Matkamine