Koknese vald

Koknese vald (läti keeles Kokneses pagasts) on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bebri vallaga, Klintaine ja Aizkraukle vallaga, Daugava jõel Sece vallaga, samuti Ogre piirkonna Krape vallaga.

Valla pindala on 171 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3776 inimest. Valla keskuseks on Koknese linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.

 Loodus 

Vallas voolavatest jõgedest suurim on selle lõunapiiril voolav Daugava, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Pērse jõgi.

Looduskaitse all on Rītere kuiv jõesäng ja karstiala, Krieviņi tamm, Mežaki tammed, Kaplava tamm, Kalnozoli tamm, Jaunzemi tammed, Robi hiidtamm, Atradzīte Vahimees, Koknese park, lisaks veel kakskümmend neli nimetut põlispuud.

 Ajalugu 

Vald moodustati aastal 1866 haldusreformi käigus likvideeritud mõisavaldade asemele. Aastal 1920 läbi viidud agraarreformi eel kuulus seal Koknese mõisale koos Reiņi, Sofija, Meža ja Līdace karjamõisaga 3775 hektarit maad. Koknese kirikumõisale allus 27 majapidamist, Radalka mõisale kaheksa majapidamist, Pasta mõisale 33 majapidamist, Atradze mõisale ja selle Jeski karjamõisale 18 majapidamist, Bilstiņi ja Veidumuiža mõisale 64 majapidamist. Bilstiņi mõisa kasutas Läti Ülikool oma õppejõudude suvituspaigana. Latviešu konversācijas vārdnīca. IX. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 16957-16958. sleja. Aastal 1935 oli Koknese valla pindala 160,7 km².

Aastal 1945 moodustati vallas Bilstiņi, Koknese, Pērse ja Ratnicēni külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Koknese külanõukoguga likvideeritav Bilstiņi külanõukogu. Aastal 1958 sai Koknese alevi staatuse ja külanõukogu liideti sellega kui Koknese maapiirkond. Aastal 1962 liideti sellega osa Ratnicēni külanõukogust. Aastal 1990 kaotas Koknese alevi staatuse ja nii sellest kui ka Koknese maapiirkonnast moodustati Koknese vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Koknese piirkonda. 1. juulil 2021 sai Koknese linnaõigused, ühtlasi eraldati selle maad vallast.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all keeleteadlase Jānis Endzelīnsi elupaik. Regionaalse kaitse all on hiiepaik Pastmuiža Kuradikivi.

Vallas on kakskümmend küla. Bormaņi on staatusega vidējciems ja seal oli 2020. aastal 153 elanikku. Kuus valla küla on staatusega skrajciems: Birznieki 9 elanikuga aastal 2015, Ķevieši, Rasas, Ratnicēni 52 elanikuga aastal 2015, Žagatas 52 elanikuga aastal 2015 ja Viskāļi 5 elanikuga aastal 2015. Kaksteist valla küla on staatusega mazciems: Atradze 26 elanikuga aastal 2015, Auliciems 60 elanikuga aastal 2015, Austrumi 66 elanikuga aastal 2015, Bilstiņi 39 elanikuga aastal 2016, Kalnakrogs 47 elanikuga aastal 2015, Kaplava 63 elanikuga aastal 2015, Lipši 58 elanikuga aastal 2015, Reiņi 75 elanikuga aastal 2015, Spriņģi 68 elanikuga aastal 2015, Upeslīči 26 elanikuga aastal 2016, Urgas 25 elanikuga aastal 2015 ja Ūsiņi 44 elanikuga aastal 2015. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Asustus 

2011. aasta seisuga elas vallas 3410 lätlast, 210 venelast, 57 valgevenelast, 21 ukrainlast, 32 poolakat ja 30 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 

Valla külad on:

 Atradze  mazciems  26 (2015) Auliciems  mazciems  60 (2015) Austrumi  mazciems  66 (2015) Bilstiņi  mazciems  39 (2015) Birznieki  mazciems  9 (2015) Bormaņi  ciems  151 (2025) Kalnakrogs  mazciems  47 (2015) Kaplava  mazciems  63 (2015) Ķevieši  mazciems  Lipši  mazciems  58 (2015) Rasas  mazciems  Ratnicēni  mazciems  52 (2015) Reiņi  mazciems  75 (2015) Spriņģi  mazciems  68 (2015) Žagatas  mazciems  52 (2015) Upeslīči  mazciems  25 (2016) Urgas  mazciems  25 (2015) Ūsiņi  mazciems  44 (2015) Viskāļi  mazciems  5 (2015)

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Aizkraukle piirkond