Lamberti õigepindne silindriline projektsioon

Ajalugu 
Lamberti õigepindne silindriline projektsioon on nimetatud Šveitsi matemaatiku, füüsiku ja astronoomi Johann Heinrich Lamberti (1728–1777) järgi. Lambert tutvustas oma projektsiooni 1772. aastal, andes tõuke mitme muu õigepindsee silindrilise projektsiooni loomisele. Lamberti õigepindset silindrilist projektsiooni on neist enim kasutatud ning järgnevad erinevad Lamberti projektsioonist eelkõige standardparalleelide valiku poolest.

Lamberti prototüübi alusel ilmusid aegamööda Behrmanni õigepindne silindriline projektsioon (1910), mis kasutab moondevabade sirgetena 30° standardparalleele. Behermann (1910) soovis vähendada Lamberti projektsiooni nurkade moonutusi ning kasutas seetõttu moondevabasid 30° põhja- ja lõunalaiuseid. Galli ortograafiline silindriline projektsioon (1855) nihutas standardparalleelid 45° laiusele ning Petersi projektsioon (1983) 45–47° laiusele, et vähendada Lamberti projektsiooni moonutusi Euroopale.

 Omadused 
pisi|636x636px|Kartograafilisi moonutusi iseloomustavad ellipsid Lamberti õigepindse silindrilise projektsiooni näitel.
Lamberti õigepindne silindriline projektsioon on tuletatud maakera pinna projitseerimisest silindrile, puudutades seda paralleelsete sirgetega ekvaatoril.

Sellest tulenevalt on projektsioonil järgnevad omadused:

 Moondevabaks standardparalleeliks on ekvaator.
 Nii paralleelid kui meridiaanid on projitseeritud sirgjoontena, mis ristuvad üksteisega täisnurga all. 

 Meridiaanid paiknevad üksteisest läbivalt võrdsel kaugusel, kuid paralleelide vahe aheneb pooluste suunas.

 Kuna maakera pinna projitseerimine silindrile venitab paralleele üha enam ekvaatorist eemale, tekib poolustel lõpmatu moonutus. Seetõttu joonistuvad poolused kaardil punkti asemel ekvaatoriga võrdsete joontena.

 Valemid 

Õigepindse silindrilise projektsiooni arvutuseeskiri kera mudelil näeb välja järgmine:

Kus R on Maa raadius,  geograafiline laius ja  geograafiline pikkus.

 Kasutusvaldkond 
Lamberti õigepindset silindrilist projektsiooni käsitletakse kui kõige kergemini konstrueeritavat õigepindset projektsiooni. Vaatamata lihtsusele ja edasiarendustele ei ole see aga rohkete moonutuste tõttu kartograafide seas maailmakaarte luues laialdast kasutust leidnud. Olenemata tugevast kuju moonutusest poolustel, sobib projektsioon efektiivselt põhja-lõunasuunaliselt väljavenitatud ekvaatorilähiste alade kaardistamiseks. Lisaks soodustab õigepindsus suuremõõtkavaliste teemakaartide tegemist, mistõttu kasutatakse projektsiooni sageli troopiliste põllukultuuride nagu riisi, tee, kohvi ja suhkruroo leviku kaardistamisel.  

 Viited 

Kategooria:Kaardiprojektsioonid