Joaquín Guzmán

Joaquín Archivaldo Guzmán Loera (hüüdnimi El Chapo) on Mehhiko narkoparun ja endine Sianloa kartelli juht. Teda peetakse üheks läbi aegade mõjuvõimsamaks narkootikumide vahendajaks. Tema varanduse väärtus oli tippajal umbes 3 miljardit USA dollarit.

 Lapsepõlv ja noorus 
Joaquín Archivaldo Guzmán Loera sündis La Tuna vallas Sinaloas.https://www.investopedia.com/articles/investing/022316/how-el-chapo-became-billionaire-druglord.asp#:~:text=El%20Chapo's%20net%20worth%20is%20estimated%20at%20%243%20billion%20in%202020. Ta oli oma pere seitsmest lapsest vanim ja tema ema on öelnud, et juba lapsena olid tal suured ambitsioonid. Mõne allika andmetel võisid olla narkootikumid tema peres juba enne tema karjääri algust, sest väidetavalt oli tema isa Emilio Guzmán Bustillos oopiumifarmer.

Noorena müüs Guzmán tänaval apelsine, et aidata oma peret üleval pidada. Tema koolitee katkes kolmandas klassis, kui ta lahkus koolist, mis asus tema kodust 100 km kaugusel, et aidata oma peret üleval pidada. Esimese narkotehingu tegi ta 15-aastaselt pärast seda, kui ta isa oli teda füüsiliselt väärkohelnud. Narkootikumide müümisega tahtis Guzmán enda ja oma pere eest paremini hoolt kanda. Samas vanuses pani ta aluse oma esimesele kanepikasvandusele, mida ta pidas üleval koos oma vendadega.

Oma kasvandust kasutas ta selleks, et luua side Hector Luis Palma Salazariga, kes töötas sel ajal Mehhiko suurima narkoparuni Miguel Ángel Félix Gallardo käe all. Ta alustas tööd Salzari raamatupidaja ja autojuhina ning tõusis kiiresti kartelli võimuredelil. Kui Felix Gallardo 1988. aastal arreteeriti, asutas Guzmán oma kartelli Loode-Mehhikos.

 Karjäär ja esimene arreteerimine 
Alates oma kartelli asutamisest hakkas Guzmán seda ka juhtima. Tema edu oli peaaegu kohene. Ta hakkas vedama laevadel narkootikume Ameerika Ühendriikidesse, enamasti läbi Florida osariigi. Pärast seda, kui USA valitsus hakkas sadamaid narkootikumide voolu pidurdamiseks sulgema, alustas Guzmán salakaubavedu läbi tunnelite ja lennukite abil. Karjääri alguses oli El Chapo tuntud vägivaldsuse poolest. Kui mõni tema saadetis polnud õigel ajal kohal, tappis ta tavaliselt saadetise üleandja.

Guzmán arreteeriti esimest korda 1993. aastal, kui tema eest oli välja pandud 5 miljoni dollari suurune pearaha. Pärast seda, kui El Chapo jättis oma perele umbes 200 miljonit dollarit, et neil oleks tema äraolekul lihtsam elada, hankis ta endale võltspassi Jorge Ramos Péreze nime all ning lahkus, et minna oma tüdruksõbra María del Rocío del Villar Becerra ja ihukaitsjatega Guatemalasse ja sealt hiljem edasi El Salvadori. Guzmán maksis anonüümsele Guatemala sõdurile 1,2 miljonit dollarit, et see laseks tal põgeneda Mehhiko lõunapiirile, kuid sõdur andis tema asukoha edasi ja Guzmán saadi 9. juunil 1993 kätte. Talle määrati 20 aastat ja 9 kuud vangistust tulirelva omamise, narkootikumide vedamise ja mõrva eest Mehhiko vanglas. Kui ta oli vanglas, hoolitses tema impeeriumi eest tema vend Arturo Guzmán Loera, kes lasi kartelli liikmetel viia vanglasse kohvritega raha, et Guzmán saaks säilitada vanglas oma võimupositsiooni. Olles vanglas, mõisteti Guzmán süüdi veel rahapesus ja kokaiini transpordis USA California osariiki. Pärast seda hakkas Guzmán ära ostma vanglapersonali, et need aitaks tal põgeneda, mis lõpuks õnnestus. Ta põgenes vanglast 19. jaanuaril 2001. Põgenemine maksis talle umbes 2,5 miljonit dollarit.

 Karjääri lõpp, vangistus ja kartellisõda 
Pärast vanglast põgenemist alustas Guzmán uuesti tööd Sinloa kartelli eesotsas. Jõudnud tagasi oma kodulinna, sai ta aru, et linn ei ole enam tema kontrolli all, sest suurt osa linnast valdas Juáreze kartell. El Chapo plaaniks sai tappa Juáreze kartelli juht Rodolfo Carrillo Fuentes. Rodolfo ja ta naine tapeti 9. septembril 2004 Culiacáni ostukeskuses. Sellest sündmusest kasvas välja Mehhiko kartellisõda, mille tagajärjel suri kümneid tuhandeid inimesi. Üks tema taktikast, mis võimaldas säilitada võimu Mehhiko kartellide seas, oli oma konkureerivate kartellide liikmete kohta info andmine USA valitsusele, mis viis paljude tema vaenlaste arreteerimiseni.

2014. aasta veebruaris arreteeriti ta teist korda Mehhikos hotellis. Mõned nädalad varem käisid Mehhiko sõdurid tema kodus, üritades teda arreteerida, aga raudukse mahalöömine võttis liiga kaua aega ja Guzmán pääses oma tunnelite süsteemi kaudu minema. Guzmán arreteeriti, kui tal oli plaanis minna viimast korda vaatama oma tütreid. Ta viidi kohe tugevaima valvega vanglasse ja hiljem määrati talle teadmata arv aastaid vangistust USA tugevaima valvega vanglas ning samuti pidi ta lõpuni kandma Mehhikos määratud eelneva karistuse. Juba esimesel vangla-aastal korraldas ta näljastreigi ja põgenes vanglast 11. juulil 2015. Tema kaasosalised kaevasid umbes 1,5 km pikkuse tunneli tema kongi vangla pesemisnurgani, mis oli ainuke koht, mida polnud kaameralt näha. Ta püüti uuesti kinni 2016. aasta jaanuaris oma kodust pärast seda, kui kohalikud olid teatanud relvastatud isikutest linnas. Guzmán üritas politseinikke hädaolukorras ära osta raha, töökohtade ja kinnisvaraga. Pärast arreteerimist määrati talle eluaegne karistus pluss 30 aastat, mida ta kannab Colorado maksimaalse tugevusega vanglas ADX Florence.

 Viited 

Kategooria:Mehhiko inimesed
Kategooria:Narkoparunid
Kategooria:Kurjategijad
Kategooria:Sündinud 1957