Naised teaduses

pisi|Botaanik ja ökoloog Mari Moora on mitmel aastal olnud maailma mõjukamate teadlaste nimekirjas
Naised on teadustöös osalenud teadusajaloo algusest peale ning andnud sellesse olulise panuse. Teisalt on naiste osalust tihti takistanud üldlevinud patriarhaalne maailmavaade ja nende takistuste uurimisest on kujunenud omaette uurimisvaldkond.

 Ajalugu 
Naised olid seotud meditsiiniga lääne kultuuris ning võisid näiteks osaleda Vana-Kreeka loodusfilosoofia uurimises. Keskajal olid nunnakloostrid olulised naiste hariduskeskused ja mõned neist võimaldasid naistel teadustööga tegeleda. Kui 11. sajandi paiku tekkisid esimesed ülikoolid, siis enamjaolt naisi sinna ei lubatud, kuid väljaspool akadeemilist ilma said naised peamiselt botaanikas olulisi edusamme teha.

1764. aastal immatrikuleeriti esimesed naisüliõpilased Hollandis, Belgias ja Šveitsis.

1850 asutati USA-s Pennsylvania osariigis esimene naiste meditsiinikolledž.

1870 hakkas Helsingi Ülikool Soomes vastu võtma naisüliõpilasi.

1872 rajati Venemaal Moskva kõrgemad naiskursused.

1895 rajati Naiste meditsiiniinstituut Peterburis (1904 sai võrdseks ülikooliga).

 Eesti 
Kuigi Tartu ülikool oli tegutsenud juba 1632. aastast, pääsesid naised ülikooli alles 20. sajandi algul, kõigepealt vabakuulajatena, hiljem üliõpilastena – peamiselt meditsiinialadel, kuna sõjaga seoses oli meditsiinitöötajatest suur puudus. 1940. aastaks moodustasid naised Tartu ülikooli üliõpilaskonnast kolmandiku. 1911. aastal loodi Eesti Naisüliõpilaste Selts ning 1920. aastatel korporatsioonid Filiae Patriae, Indla, Lembela ja Amicitia.

Esimesena matrikliraamatusse kantu oli vene päritolu Tartu ülikooli füüsikaprofessori Aleksandr Sadovski tütar Jekaterina Sadovskaja, esimene eestlanna Sootaga valla taluperemehe tütar Alma Lüübek.

 Probleemid 
2020. aastatel on naiste osakaal loodusteaduste ja tehnika valdkonna teadustöötajate seas jätkuvalt väiksem, kuna neid peetakse endiselt "poiste" valdkonnaks, selle mõjutajateks võivad olla haridussüsteem ja õpetajate hoiakud. Ehkki akadeemiliste töötajate seas on Eestis sooline tasakaal, siis hierarhias on erinevus: kõrgemal positsioonil on valdavalt mehed, naised on aga peamiselt õpetavatel ametikohtadel. Põhjused tulenevad teadlaskarjääri eeldustest, oodatud on aastakümnete kaupa katkematu tegutsemine valdkonnas, mida aga näiteks 1990. aastate perekonnapoliitika naiste seisukohalt ei soosinud. Samuti puuduvad ebavõrdse kohtlemisega kaasnevad sanktsioonid, mis pärsivad vastutustunnet. Lisaks püütakse näidata, et teadusilm on sooneutraalne ja kõigil on võrdsed võimalused, mida aga tegelikult akadeemiline süsteem ei toeta ning nii ignoreeritakse võrdsuse tegelikku loomist.

 Lahendused 
Loodud on mitmeid grandisüsteeme, mis keskenduvad naisteadlastele (nt L’Oréal Baltic Naised teaduses). Teema teadvustamiseks hakati Eestis 2021. aastal tähistama UNESCO algatatud päeva "Naised teaduses".

 Vaata ka 
 tähtpäev Naised teaduses
 soolõime teaduses
 sooline võrdõiguslikkus

 Viited 

Kategooria:Teadus
Kategooria:Sooline võrdõiguslikkus