Jean de Lattre de Tassigny

Jean Joseph Marie Gabriel de Lattre de Tassigny (2. veebruar 1889 Mouilleron-en-Pareds, Vendée departemang – 11. jaanuar 1952 Neuilly-sur-Seine, Hauts-de-Seine'i departemang) oli Prantsuse sõjaväelane, kes sai postuumselt Prantsusmaa marssali auastme.

Sõjaväekarjäär
Aadliperekonnast pärit Jean de Lattre de Tassigny lõpetas Gueris Morbihani departemangus asuva sõjakooli École spéciale militaire de Saint-Cyr. Ta osales esimeses ja teises maailmasõjas. 1940. aasta mais Wehrmachti Prantsuse kampaania ajal juhatas Lattre diviisi. Pärast Vichy valitsuse moodustamist teenis ta selle sõjaväes. Jaanuaris 1942 sai Lattre Vichy valitsuselt korpusekindrali auastme. Novembris 1942 Wehrmachti operatsiooni Anton käigus, mille eesmärgiks oli Lõuna-Prantsusmaa okupeerimine, oli Lattre ainus Vichy valitsusvägede kindral, kes andis käsu Saksa vägedele vastupanu osutuda, kuid ta reedeti ja vahistati. Jaanuaris 1943 mõisteti Lattre 10 aastaks vangi, kuid septembris 1943 õnnestus tal vangist põgeneda. Ta ühines kindral de Gaulle'i juhitud Võitleva Prantsusmaaga. Novembris 1943 andis de Gaulle Lattre'ile armeekindrali auastme. Lattre taastas 1940. aastal laiali saadetud Prantsuse 1. armee, mis augustis 1944 tungis liitlasvägede 6. armeegrupi koosseisus Lõuna-Prantsusmaale (Lõuna-Prantsusmaa operatsioon). Hiljem sõdis Lattre oma armeega Reini ja Doonau jõe piirkonnas. Lattre oli ainus Prantsuse kindral teises maailmasõjas, kelle alluvuses oli suurearvuline ameerika väeüksus (25. jaanuarist 1945 kuni 16. veebruarini 1945 USA 21. korpus Colmari operatsioonis).

Saksa Riigi kapitulatsiooniakt
pisi|5. juunil 1945 Berliinis laua taga Eisenhower, Žukov, Montgomery ja Lattre
7. mail 1945 Prantsusmaal Reimsis kirjutati alla Saksa Riigi kapitulatsiooniakt. Prantsusmaa nimel kirjutas alla Jean de Lattre de Tassigny. Nõukogude Liidu nõudmisel sõlmiti päev hiljem Berliinis uus kapitulatsiooniakt. Prantsusmaa esindajana allkirjastas selle samuti Lattre.

Pärast sõda
Lattre oli lühikest aega (mais 1945) Prantsuse vägede Saksamaal ülemjuhataja. Alates novembrist 1945 oli ta Prantsuse Armee Kindralstaabi ülem (kuni märtsini 1947). Aastatel 1950–1951 oli ta Prantsuse vägede ülemjuhataja esimeses Indohiina sõjas.

Jean de Lattre de Tassigny suri jaanuaris 1952 vähihaigusse. Neli päeva pärast surma anti talle postuumselt Prantsusmaa marssali auaste.

Auastmed
Jean de Lattre de Tassigny sõjaväelised auastmed: kapten (1916), major (1926), kolonelleitnant (1932), kolonel (1935), brigaadikindral (20. märts 1939), diviisikindral (26. juuni 1941), korpusekindral (2. jaanuar 1942), armeekindral (10. november 1943) ja Prantsusmaa marssal (15. jaanuar 1952 postuumselt).

Tunnustus
pisi|140px|Bathi suurristi aurüütli orden
60px Médaille militaire (1920)
60px Croix de guerre 1914–1918 
60px Auleegioni komandöri klassi orden (1935)
60px Auleegioni suurohvitseri klassi orden (1940)
60px Vabastusorden (20. november 1944)
60px Croix de guerre 1939–1945 
60px Auleegioni suurristi klassi orden (1945)

Välisriikide autasud
60px USA Legion of Meriti komandöri klassi orden 
57px Nõukogude Liidu Suvorovi 1. järgu orden 
58px Suurbritannia Bathi ordu aurüütli orden

Välislingid

Kategooria:Prantsusmaa marssalid
Kategooria:Auleegioni suurristi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1889
Kategooria:Surnud 1952