Luiza Pesjak

Luiza Pesjak (12. juuni 1828 Ljubljana – 31. märts 1898 Ljubljana) oli sloveeni kirjanik ja tõlkija.

 Elulugu 

Luiza Pesjak (sünd. Aloizija Crobath) sündis 12. juunil 1828 Austria-Ungari aladel Ljubljanas (tänapäeva Sloveenia).Dr. Constant v. Wurzbach Pesjak, Luise // Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich: enthaltend die Lebensskizzen der denkwürdigen Personen, welche seit 1750 in den österreichischen Kronländern geboren wurden oder darin gelebt und gewirkt haben — Wien: 1856. — Vol. 22. — lk. 49 Tema isaks oli advokaat Blaž Crobath. Nooruses veetis ta suure osa ajast teatris käies, oopereid kuulates ja lugedes.

Aastal 1842 avaldas ta luulekogu Dem wohlgeborenen Fräulein Aloisia Crobath. Nagu tema teised varajased teosed, nii oli ka see saksakeelne, kuna ta ei osanud sloveeni keelt.Slovenska akademija znanosti. "Pesjakova, Luiza (1828–1898)". Slovenska biografija Aastal 1844 järgnes sellele sonettide kogu An eine junge Dichterin.

Luiza abiellus  3. oktoobril 1848 ettevõtja Simon Pesjakiga. Neil sündis viis tütart: Helena, Louise, Mary, Ida ja Emma- Peres olid kasutusel saksa ja prantsuse keel.

Aastal 1860 õppis Luiza selgeks sloveeni keele ja asus edaspidi selles kirjutama. Ta oli esimene naine, kes avaldas sloveenikeelse raamatu, milleks oli Beatin dnevnik.Tonra, Justin. "Distant Reading Recommends: Beatin dnevnik (Beata's Diary) by Luiza Pesjak. – Distant Reading for European Literary History" Edaspidi tegeles ta ka teiste luuletuste sloveeni keelde tõlkimisega. Tema romaan ilmus aastal 1887. Aastal 1672 valmis Luizal sloveenikeelne ooperilbreto Gorenjski slavček.Kotnik, Vlado (2016). Opera as Anthropology: Anthropologists in Lyrical Settings. Cambridge Scholars Publishing. lk. 271. ISBN 978-1-4438-9757-0. 

Aastal 1897 sai ta Podbrezjes viibides rabanduse. Järgmise aasta märtsis ta suri.Petrović, J. (2018). Women's Authorship in Interwar Yugoslavia: The Politics of Love and Struggle. Springer International Publishing. lk. 117. ISBN 978-3-030-00142-1. Retrieved 2020-07-06.

 Teosed 

Proosa

 Očetova ljubezen (1864)
 Dragotin (1864) 
 Rahela (1870)  
 Iz mojega detinstva (autobiograafia, 1886)
 Beatin Dnevnik (1887)

Dramaturgia

 Svitoslav zajček (1865)
 Slovenija Vodniku (1866)
 Na Koprivniku (1872)
 Gorenjski slavček (ooperilibreto, 1872)

 Viited 

Kategooria:Austria-Ungari inimesed
Kategooria:Sündinud 1828
Kategooria:Surnud 1898
Kategooria:Kirjanikud