Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid

See on Pommeri hertsogkondade ja hertsogite loend.

 Slaavi pomoraani hõimude hertsogid (kogu Pommeri) 

Pommeri maid valitsesid esialgu kohalikud hõimud, kes asusid Pommerisse 10. ja 11. sajandi paiku.

 Mittedünastilised 

 Valitseja  Sünd  Valitses  Surm  Valitsetud osa  Abikaasa  Märkused Siemomysł  umbes 1000 või 1020  pärast 1000–1046  umbes 29. juuni 1046  kogu Pommeri  teadmata  Esimene teadaolev kogu Pommeri hertsog. Tema päritolu on teadmata. Świętobor  enne 1046  1060–1106  1106  kogu Pommeri  Anna  Siemomysłi poeg. Świętopełk I  enne 1106  1106–1113  1113  Pommeri-Danzig (tulevane Pomereelia)  teadmata  

1106. aastal jagasid tema kaks vanemat poega Pommeri: Wartislaw, kes asutas Pommeri dünastia ja Pommeri hertsogkonna, ning Świętopełk. Pärast Świętopełki surma okupeeris tema maad sakside vürst Lothar von Supplinburg. 1155. aastal saavutasid maad sõltumatuse Sobiesław I ajal, kes asutas Samboriidide dünastia ja Pomereelia hertsogkonna.

 Pommeri hertsogkond 

Hertsogkond tulenes Świętobori jaotusest, milles tema poeg Wartislaw päris maad, mis said tegelikult tuntuks kui Pommeri.


 Pommeri jaotamised 
 Esimene jaotamine 1155–1264 

Pommeri jaotati 1155. aastal Pommeri-Stettiniks ja Pommeri-Demminiks. Võitluses Poola ja Taani feodaalse ülimuslikkuse nõuete maharaputamiseks pöördus Pommeri Saksa-Rooma riigi poole. 1181. aastal Lübecki müüride taga laagris olles tunnistas keiser Friedrich I Barbarossa Bogislaw I S(c)lavia hertsogiks, nagu seda dokumendis kutsuti. Kuid kolm aastat hiljem (1184) sundis Taani kuningas Knud VI Pommeri Greifswaldi lahe lahingus tema kui lääniisandaga nõustuma. 1190. aastal eraldusid Pommeri-Stettinist Schlawe ja Stolpi maad. Taani kaotusega Bornhövedi lahingus vabanes Pommeri Taani lääniisandast.

1231. aastal andis keiser Friedrich II vahetu ülimuslikkuse Pommeri üle Brandenburgi markkrahvile, kes jõustas selle väite Kremmeni (1236) ja Landini lepingutega (1250). Nii sai Pommerist Brandenburgi vasall, seega ainus vahendatud (kaudne) keisririigi alamvasall, kus Brandenburg ise oli vahetu keisri vasall.

1227. aastal läks Stolp Pomereeliale ja Schlawe Pommerile. Aastatel 1238–1316 said mõlemad Pomereelia osaks, mida valitses autonoomselt tegutsenud kastellaanide dünastia Swenzonid (saksa: Swenzonen, sisenesid ajalukku 1257. aastal koos Swenzo Vanemaga). 1316. aastal sai piirkond Pommeri-Wolgasti osaks, esmalt Brandenburgi pandina ja lõplikult 1347. aastal.

Pärast Wartislaw III pärijateta surma 1264. aastal sai Barnim I ainsaks kogu hertsogkonna hertsogiks. Pärast Barnimi surma valitsesid hertsogkonda tema pojad Barnim II, Otto I ja Bogislaw IV. Esimestel aastatel valitses vanem vend Bogislaw oma alaealiste vendade asemel.

 Teine jaotamine 1295–1368 

1295. aastal jaotati Pommeri hertsogkond umbes Peene ja Ina (Ihna) jõgedega, kus piirkondi nendest jõgedest põhjas (Pommeri-Wolgast) valitses Bogislaw IV, samas Otto I sai piirkonnad nendest jõgedest lõunas (Pommeri-Szczecin).

 Kolmas jaotamine 1368–1376 

1368. aastal jaotati Pommeri-Wolgast lääneosaks (saksa: Wolgast diesseits der Swine, sealhulgas nimeandev residents Wolgast) ja idaosaks (saksa: Wolgast jenseits der Swine, residentsi Stolpi (Słupsk) järgi ka Pommeri-Stolp).

 Neljas jaotamine 1376/1377–1478 ja Pommeri otse keisrile allutamine 

1376. aastal jaotati Pommeri-Wolgasti lääneosa (saksa: Wolgast diesseits der Swine) väiksemateks osadeks: residentsi Barthi järgi Pommeri-Barth ja väiksem Pommeri-Wolgast. Järgmisel aastal jaotati Pommeri-Wolgasti idaosa (saksa: Wolgast diesseits der Swine või Pommeri-Stolp) lääneosaks, kuhu kuulus Stargard, ja idaosaks, kuhu kuulus Stolp (Słupsk).

1459. aastal lakkasid Pommeri-Wolgasti idaosad Stargardi ja Stolpi ümbruses olemast. 1478. aastal, pärast 200 aasta pikkust jaotamist taasühendati hertsogkond lühikeseks ajaks, kui kõik selle osad päris Bogislaw X. Pyritzi lepinguga 1493. aastal pääses Pommeri Brandenburgi läänisõltuvusest ja sai jälle otse keisrile alluvaks, pärast uusi vaidlusi kinnitati see 1529. aastal lõpuks Grimnitzi lepinguga, mõlemad lepingud pakkusid Brandenburgi järglust, kui Pommeri hertsogid peaksid meesliinis välja surema.

 Viies ja kuues jaotamine 1531–1625 

1531. aastal jaotati Pommeri Pommeri-Stettiniks ja Pommeri-Wolgastiks. Kuid sel korral, erinevalt varasematest sama nimega jaotamistest, hõlmas Pommeri-Wolgast hertsogkonna lääne- ja Pommeri-Stettin idaosa. 1569. aastal loodi Pommeri-Barthi (eraldus Pommeri-Wolgastist) ja Pommeri-Rügenwalde (Darłowo) (eraldus Pommeri-Stettinist) hertsogkonnad.

 Lõplik taasühinemine ja annekteerimine Rootsi poolt 

1625. aastal taasühendas Bogislaw XIV kogu Pommeri oma võimu alla. Kuid 1637. aastal hõivas Rootsi Pommeri lääneosa (Ees-Pommeri), kuhu algselt kuulus ka Stettin, mis seadustati Vestfaali rahuga 1648. aastal (Rootsi Pommeri, mitu korda vähendatud Brandenburgi Pommeri kasuks). Aastatel 1637-1657 läks Lauenburgi-Bütowi maa Poolale, seejärel Brandenburgile. 1648. aastal sai Brandenburg Vestfaali rahuga ainult Pommeri idaosa (Taga-Pommeri), kusjuures Brandenburgi kuurvürstid kandsid ametlikult samaaegselt Pommeri hertsogite tiitlit 1806. aastani (keisririigi ja selle läänide lõpp), kuid de facto liidendasid oma Pommeri Brandenburg-Preisimaasse, tehes sellest 1815. aastal ühe Preisimaa provintsi, kaasates endise Rootsi Pommeri.

 Pommeri hertsogid: Pommeri dünastia 
 Pommeri jaotamised Greifide valitsemise ajal 

+ Pommeri hertsogkond(1121–1156)Demmin(1. loomine)(1156–1184)Stettin(1. loomine)(1156–1264)Schlawe-Stolp(1156–1238)      Demmin(2. loomine)(1208–1264)            Pommeri hertsogkond(1264–1295)Wolgast(1. loomine)(1295–1478)Stettin(2. loomine)(1295–1464)      Stolp(1368–1459)Barth(1. loomine)(1377–1393)            Stargard(1377-1395)                        Barth(2. loomine)(1425–1451)                        Barth(3. loomine)(1457–1478)                        Pommeri hertsogkond(1478–1531)Wolgast(2. loomine)(1531–1625)Stettin(3. loomine)(1531–1569)      Barth(4. loomine)(1569–1603)Rügenwalde(1. loomine)(1569–1600)(Wolgasti liin 1569–1600)      (Rügenwalde liin 1600–1603)      (Barthi liin 1603–1625)Rügenwalde(2. loomine)(1603–1620)            Pommeri hertsogkond(1625–1637)

 Valitsejad 

(Märkus: siin on hertsogite numeratsioon kõigi hertsogkondade jaoks sama, kuna kõik olid tiitliga Pommeri hertsog, hoolimata maa eri osadest või valitsejate konkreetsest numeratsioonist. Hertsogid on nummerdatud nende järglusaasta järgi.)

 Valitseja  Sünd  Valitses  Surm  Valitsetud osa  Abikaasa  Märkused Wartislaw I  80px  u.1091  1121–1135  1135  Pommeri  24 paganlikku naistHeila Saksimaaltenne 1128üks lapsIda Taanist1129kolm last  Esimene Pommeri hertsog ja dünastia asutaja. Olles pagan, pöördus ta ristiusku 12. sajandi alguses. Siis toetas koos oma poja Bolesławiga Otto von Bambergi edukat Pommeri ristiusku pööramist. Ratibor I  80px  u.1124  1135–1156  1156  Pommeri  Pribislawa1136neli last  Pommeri dünastia Ratiboriidide haru, mis valitses Słupsk-Sławnot, esiisa Kasimir I  80px  pärast 1130  1156–1180  1180. aasta sügis  Pommeri-Demmin  Pritolawalastetu  Świętopełk   enne 1156  1156–u.1190  1190.-ad  Pommeri-Schlawe-Stolp  vallaline  Wartislaw II   u.1160  1180–1184  u.1184  Pommeri-Demmin  Sophialastetu Bogislaw I 80px 11271156-1184 18. märts 1187 Pommeri-Stettin Walburgakolm lastAnastazja26. aprill 1177kaks last 1184. aastal pärast oma onupoja Wartislaw II surma, Stettin ja Demmin taasühendati.1184–1187 Pommeri-Stettin ja Pommeri-Demmin Anastazja Mieszkówna (regent)  80px  u.1164  1187–1208  u.1240  Pommeri-Stettin ja Pommeri-Demmin  Bogislaw I26. aprill 1177kaks last  Bogislaw I lesk. Bogislaw II  80px  1177  1208–1220  23. jaanuar 1220  Pommeri-Stettin  Miroslava1210kolm last  Bogislaw I poeg. Kasimir II  80px  u.1180  1208–1219  1219  Pommeri-Demmin  Ingardis1210kaks last  Bogislaw III  80px  enne 1190  u.1190–1223  1223  Pommeri-Schlawe-Stolp  Mieszko III Stary tütarenne 1223kaks last  Bogislaw II poeg ja Barnim I noorem vend. Tema olemasolu pole kindel. Sai oma isalt 1190. aastal Pommeri-Sławno osa. Ingardis (regent)  80px  u.1190  1219–1226  1248  Pommeri-Demmin  Kasimir II1210kaks last  Kasimir II lesk. Wartislaw III  80px  u.1210  1226–1264  17. mai 1264  Pommeri-Demmin  Sophia1236kolm last  pärast tema surma 1264. aastal sai Barnim ainsaks hertsogiks. Ratibor II   enne 1223  1223–1238  1238  Pommeri-Schlawe-Stolp  vallaline  Bogislaw III poeg. Mõne ajaloolase arvates võis ta olla ka Bogislaw II või Pomereelia Mestwin I poeg. Pärast tema järglasteta surma läks maa tagasi Pommerile. Miroslava (regent)  80px  1190  1220–1226  1237  Pommeri-Stettin  Bogislaw II1210kolm last  Bogislaw I lesk. Barnim I Hea 80px  u.1217/1219 1226–1264 13. detsember 1278 Pommeri-Stettin Marianne4. septembri 1238 ja 18. juuli 1242 vahelkolm lastMargaretha1252 või 1253üks lapsMechtilde29. märtsi 1263 ja 20. mai 1267 vahelkuus last  1227. aastast olid hertsogid taas Saksa-Rooma riigi vasallid. 1264. aastal taasühendati kogu Pommeri. 1264-1278  Pommeri Bogislaw IV  80px  u.1255 1278–1295 19./24. veebruar 1309 Pommeri Mechthild1275. ja 1278. aasta vahellastetuMargarete13. august 1284kuus last Ühisvalitsus. Bogislaw oli Barnim I vanim poeg ja valitses koos oma võõrasemaga, kes oli regent oma poegadele. 1294. aastast valitses Bogislaw otse koos oma poolvendade Barnimi ja Ottoga, kes sel aastal täisikka jõudsid. Pärast Barnimi surma järglasteta 1295. aastal jaotasid Bogislaw ja Otto Pommeri omavahel: Bogislaw sai Wolgasti ja Otto sai Stettini. 1295-1309  Pommeri-Wolgast  Mechthild (regent)  80px  ?  1278-1294  20. detsember 1316  Pommeri  Barnim I Hea29. märtsi 1263 ja 20. mai 1267 vahelkuus last Barnim II  80px  u.1277  1294-1295  28. mai 1295  Pommeri  vallaline Otto I  80px  1279 1294–1295 31. detsember 1344 Pommeri Elisabethaprill 1296kaks last  1295–1344  Pommeri-Stettin Wartislaw IV  80px  enne 1290  1309–1326  1. august 1326  Pommeri-Wolgast  Elisabeth11. aprill 1316 või 1317kolm last  Bogislaw IV poeg. Barnim III Suur  80px  u.1300  1344–1368  14. august 1368  Pommeri-Stettin  Agnes1330viis last  Elisabeth (regent)  80px  1300  1326–u.1330  veebruari (või märtsi) 1355 ja 2. juuli 1356 vahel  Pommeri-Wolgast  Wartislaw IV11. aprill 1316 või 1317kolm last  Regent oma poegadele. Bogislaw V Suur 80px  u.1318 u.1330–1368 23. aprill 1374 Pommeri-Wolgast Elżbieta24. või 25. veebruar 1343kolm lastAdelheid1362 või 1363neli last Bogislaw IV pojad, valitsesid koos. 1368. aastal jaotas Bogislaw, viimane elusolev vend, maa oma venna Barnimi pärijatega: need said Wolgasti ja Bogislaw tegi endale Stargardi. 1368–1374  Pommeri-Wolgast-Stolp Wartislaw V Rahva isa  80px  u.1. november 1326  u.1330–1368  1390  Pommeri-Wolgast  Annaenne 1390lastetu Barnim IV Hea  80px  1325  u.1330–1365  22. august 1365  Pommeri-Wolgast  Sophia1343kolm last Kasimir III  80px  1348  1368–1372  24. august 1372  Pommeri-Stettin  vallaline  Barnim III poeg. Bogislaw VI  80px  u.1350  1365–1393  7. märts 1393  Pommeri-Wolgast  Jutta1369. ja 1377. aasta vahellastetuAgnes14. või 19. september 1389Cellekaks last Barnim IV pojad, valitsesid koos. 1377. aastal jaotasid nad maa: Bogislaw sai Wolgasti ja Wartislaw sai Barthi. Aga kuna Bogislaw suri pärijateta, taasühendas Wartislaw Barthi ja Wolgasti. Wartislaw VI Ükssilm  80px  1345 1365–1377 13. juuni 1394 Pommeri-Wolgast Anna1. oktoober 1363neli last 1377-1393  Pommeri-Wolgast-Barth 1393-1394  Pommeri-Wolgast Swantibor I  80px  u.1351  1372–1413  21. juuni 1413  Pommeri-Stettin  Anna17. september 1363neli last Kasimir III vennad, valitsesid koos. Bogislaw VII Vanem  80px  enne 1355  1372–1404  1404  Pommeri-Stettin  teadmataenne 1404lastetu Kasimir IV  80px  1351  1374–1377  2. jaanuar 1377  Pommeri-Wolgast-Stolp  Kenna1360lastetuMargaretha1368 või 1369lastetu  pärast tema surma jaotasid tema pojad maa. Wartislaw VII  80px  1363/5  1377–1394/5  1394/5  Pommeri-Wolgast-Stolp  Maria23. märts 1380üks laps  Kasimir IV pojad. Wartislaw sai Stargardi ning tema vennad Bogislaw ja Barnim said koos Stolpi. Wartislawi surm tegi võimalikuks isa pärandi taasühendamise Bogislawi ja Barnimi poolt, kes taasühendasid Stolpi ja Stargardi. Kuid Stolpile oli pärija: Bogislaw, kes kasvatati üles Taanis ja sai nimeks Erik. Bogislaw VIII Magnus  80px u.1364 1377–1394/5 11. veebruar 1418 Pommeri-Wolgast-Stolp-Stargard Sophiau.1398kaks last. 1394/5-1418  Pommeri-Wolgast-Stolp (Stolp ja Stargard) Barnim V  80px 1369 1377–1394/5 1402/3 Pommeri-Wolgast-Stolp-Stargard Hedwig27. september 1396üks laps 1394/5–1403  Pommeri-Wolgast-Stolp (Stolp ja Stargard) Barnim VI  80px  u.1365  1393–1405  22. september 1405  Pommeri-Wolgast  Veronikau. või enne 1395kolm last Wartislaw VI pojad, valitsesid koos. Wartislaw VIII  80px  1373  1393–1415  20./23. august 1415  Pommeri-Wolgast  Agnesu. või enne 1398neli last Otto II  80px  u.1380  1413–1428  27. märts 1428  Pommeri-Stettin  Agnesu.1411lastetu Swantibor I pojad, valitsesid koos. Kasimir V  80px  enne 1380  1413–1435  13. aprill 1435  Pommeri-Stettin  Katharinau. või enne 1420kolm lastElisabethu. või enne 1439üks laps  Agnes (regent)  80px  pärast 1373  1415–1425  1435  Pommeri-Wolgast  Wartislaw VIIIu. või enne 1398neli last  Regent oma lastele: Barnim VIII ja Swantibor II, ning Barnim VI poegadele: Wartislaw IX ja Barnim VII. Barnim VII Vanem  80px  1390  1425–1450  22. september 1450  Pommeri-Wolgast  vallaline kaasvalitsejate Barnim VI ja Wartislaw VIII pojad. Pärast Agnese regentluse lõppu jaotasid neli valitsejat valdused: Barnimi pojad said Wolgasti; Wartislawi pojad said Barthi. Kuid kuna Wartislawi pojad jäid lastetuks, läksid nende valdused tagasi Barnim VI poegadele. Wartislaw IX  80px  u.1400  1425–1457  17. aprill 1457  Pommeri-Wolgast  Sophia1420neli last. Barnim VIII Noorem  80px  1405. ja 1407. aasta vahel  1425–1451  15. ja 19. detsembri vahel 1451  Pommeri-Wolgast-Barth  Annau. või enne 1434üks laps Swantibor II Rahulik   u.1408  1425–1432  1432  Pommeri-Wolgast-Barth  vallaline Bogislaw IX  80px  1407/1410  1418–1446  7. detsember 1446  Pommeri-Wolgast-Stolp (Stolp ja Stargard)  Maria24. juuni 1432Poznańkaks last  Regentnõukogu Pommeri-Stettinis: 1435–1443 Joachim Noorem  80px  1424  1443–1451  4. oktoober 1451  Pommeri-Stettin  Elisabeth29. september 1440üks laps  Kasimir V poeg. Maria (regent)  80px  1408/1415  1446–1449  14. veebruar 1454  Pommeri-Wolgast-Stolp (Stolp ja Stargard)  Bogislaw IX24. juuni 1432Poznańkaks last  Regent oma abikaasa nõbu ja pärija Erik I nimel. Erik I  80px  1381/1382  1449–1459  3. mai 1459  Pommeri-Wolgast-Stolp (Stolp ja Stargard)  Philippa26. oktoober 1406Lundüks laps  Wartislaw VII poeg ja Stolpi õige pärija 1394. aastal. Tema puudumine oli tõenäoliselt põhjuseks, miks ta Pommeri järglusest kõrvale jäi. Ka Taani, Rootsi ja Norra vahelise Kalmari uniooni kuningas. Wartislaw X  80px  1435  1457–1478  17. detsember 1478  Pommeri-Wolgast-Barth  Elisabeth5. märts 1454kaks lastMagdalena1472lastetu  Otto III  80px  29. mai 1444  1460–1464  7. september 1464  Pommeri-Stettin  vallaline  Wartislaw IX poeg. Erich II  80px  1418. ja 1425. aasta vahel 1457–1464 5. juuli 1474 Pommeri-Wolgast Sophia1451kaksteist last 1464. aastal taasühendas ta Pommeri-Wolgasti ja Pommeri-Stettini 1464-1474 Pommeri-Wolgast ja Pommeri-Stettin Bogislaw X Suur 80px 3. juuni 1454  1474–1478 5. oktoober 1523  Pommeri-Wolgast ja Pommeri-Stettin Margarete20. september 1477PrenzlaulastetuAnna2. veebruar 1491Szczecinkaheksa last  Erich II poeg, taasühendas 1478. aastal Pommeri. 1478-1523  Pommeri Georg I  80px  11. aprill 1493  1523–1531  10. mai 1531  Pommeri  Amalie22. mai 1513Szczecinkolm lastMargareta23. jaanuar 1530Berliinüks laps Bogislaw X pojad, valitsesid koos. Pärast Georgi surma jaotas Barnim Pommeri oma vennapoja Philippiga. Pärast tema surma läks tema valdus Pommeri-Wolgastile. Barnim IX Vaga 80px  2. detsember 1501 1523–1531 2. november 1573 Pommeri Anna2. veebruar 1525Szczecinseitse last 1531-1569  Pommeri-Stettin Philipp I Vaga  80px  14. juuli 1515  1531–1560  14. veebruar 1560  Pommeri-Wolgast  Maria27. veebruar 1536Torgaukümme last  Georg I poeg. Ernst Ludwig Õiglane  80px  20. november 1545  1560–1592  17. juuni 1592  Pommeri-Wolgast  Sophia20. oktoober 1577Wolgastkolm last Philipp I pojad, valitsesid koos. Jaotasid maa 1569. aastal: Ernst Ludwig sai Wolgasti, Johann Friedrich sai Stettini, Bogislaw sai Barthi ja Neuenkampi (hiljem Franzburg) ning Barnim sai Rügenwalde. 1592. aastal sai Bogislawist oma vennapoja Philipp Juliuse juhendaja. 1600. aastal pärast Johann Friedrichi pärijateta surma päris maa Barnim, kes ühendas selle Rügenwaldega. Viimase samuti pärijateta surmaga 1603. aastal sai maa Bogislaw ja ühendas selle Barthiga, kuid tema andis Rügenwalde ühele oma pojale ning Barthi ja Neuenkampi Philipp Juliusele. Johann Friedrich Tugev  80px  27. august 1542 1560–1569 9. veebruar 1600 Pommeri-Wolgast Erdmuthe17. veebruar 1577Szczecinlastetu 1569-1600  Pommeri-Stettin Barnim X Noorem 80px 15. veebruar 1549 1560–1569 1. september 1603 Pommeri-Wolgast Anna Maria8. jaanuar 1581Berliinlastetu 1569-1600  Pommeri-Stettin-Rügenwalde 1600-1603  Pommeri-Stettin (Stettin ja Rügenwalde) Bogislaw XI 80px  9. august 1544 1560–1569 7. märts 1606 Pommeri-Wolgast Klara8. september 1572üksteist lastAnna31. mai 1601lastetu 1569-1603  Pommeri-Wolgast-Barth 1603-1606  Pommeri-Stettin Philipp Julius  80px  27. detsember 1584  1603–1625  6. veebruar 1625  Pommeri-Wolgast  Agnes25. juuni 1604Berliinlastetu  Ernst Ludwigi poeg, ühendas 1603. aastal Barthi ja Wolgasti. Georg II  80px  30. jaanuar 1582  1603–1617  27. märts 1617  Pommeri-Stettin-Rügenwalde  vallaline  Bogislaw XI poeg, sai isa poolt 1603. aastal päritud ja talle loovutatud Rügenwalde. Philipp II Vaga  80px  29. juuli 1573  1606–1618  3. veebruar 1618  Pommeri-Stettin  Sophie10. märts 1607Treptow an der Regalastetu  Bogislaw XI poeg. Maa päris tema vend Franz. Franz  80px  24. märts 1577  1618–1620  27. november 1620  Pommeri-Stettin  Sophie26. august 1610Dresdenlastetu  Bogislaw XI poeg ja eelmise vend. Bogislaw XII Seltskondlik 80px  31. märts 1580 1617–1620 10. märts 1637 Pommeri-Stettin-Rügenwalde Elisabeth1615lastetu Bogislaw XI poeg. Päris kõigi oma vendade valdused ja taasühendas Pommeri, kuid tal ei olnud ka lapsi. Pärast tema surma annekteeris Pommeri Rootsi. 1620-1625  Pommeri-Stettin (Stettin ja Rügenwalde) 1625-1637  Pommeri

 Rügeni vürstkond 

1168–1325: Taani feodaalvasall kohalike valitsejatega:

 1162–1170 Tezlaw
 1170–1217 Jaromar I
 1218–1249 Vitslav I
 1249–1260 Jaromar II
 1260–1302 Vitslav II
 1303–1325 Vitslav III

1325. aastast Pommeri-Wolgasti või Pommeri-Barthi osa:

 1325–1326 Wartislaw IV
 1326–1368 Bogislaw V, Wartislaw V, Barnim IV
 1368–1372 Wartislaw VI, Bogislaw VI
 1372–1394 Wartislaw VI
 1394–1415 Wartislaw VIII
 1415–1432/36 Swantibor II
 1432/36–1451 Barnim VIII
 1451–1457 Wartislaw IX
 1457–1478 Wartislaw X

1474. aastast Pommeri-Wolgasti osa.

 Pomereelia hertsogkond 

1155. aastal said Świętopełk I kuulunud maad sõltumatuks Sobiesław I all, kes oli võimalik järglane, kes asutas Samboriidide dünastia ja Pomereelia hertsogkonna.

Pomereelia hertsogid kasutasid ladinakeelset tiitlit dux Pomeraniae ("Pommeri hertsog") või dux Pomeranorum ("Pomoraanide hertsog").

100px|thumb|right|Pomereelia greif

 Pomereelia hertsogkonna jaotamised 

1215. aastal jaotati hertsogkond väiksemateks hertsogkondadeks: Gdańsk, Białogarda, Lubiszewo ja Świecie.

+ 1155-1190Pomereelia-Gdański hertsogkondSai sõltumatuks 1215. aastal. Pomereelia-Białogarda hertsogkondSai sõltumatuks 1215. aastal.Pomereelia-Lubiszewo hertsogkondSai sõltumatuks 1215. aastal.Pomereelia-Świecie hertsogkondSai sõltumatuks 1215. aastal.

1271. aastal hertsogkond taasühendati ja 1296. aastal annekteeriti Poola kuningriiki

 Pomereelia hertsogid 
 Mittedünastiline 

 Valitseja  Sünd  Valitses  Surm  Valitsetud osa  Abikaasa  Märkused Świętopełk I   enne 1106  1106–1113  1113  Pommeri-Gdańsk (tulevane Pomereelia)  teadmata  Ta ei olnud Pomereelia hertsog, kuid valitses maad, millest sai 40 aastat hiljem Pomereelia.

 Samboriidid (1155–1296)

 Valitseja  Sünd  Valitses  Surm  Valitsetud osa  Abikaasa  Märkused Sobiesław I   u.1130  1155-1178  1178  Pomereelia  teadmataenne 1150kaks last  Sambor I  80px  u.1150  1178-1205  7. veebruar või 30. detsember 1205  Pomereelia  teadmataenne 1205kaks last  Mestwin I Rahumeelne  80px  u.1160  1205-1220  1./2. juuli 1220  Pomereelia  Zwinisławau.1190kaheksa last  Sambori vend. Świętopełk II Suur  80px  u.1190  1220-1266  11. jaanuar 1266  Pomereelia-Gdańsk  Salomeaenne 1220üks lapsEufrozynau.1220kaks lastErmengardisu.1230kaks last  Mestwin I poeg. Gdański valitseja, kasutas tiitlit Dux (hertsog) aastast 1227. Wartislaw I   u.1195  1220–1233  11. jaanuar 1233  Pomereelia-Białogarda-Lubiszewo-Świecie  vallaline  Mestwin I poeg. Świecie valitseja, kasutas tiitlit Dux (hertsog) aastast 1227. Pärast tema surma jaotati tema valdused nooremate vendade vahel. Ratibor I   u.1212  1233–1262  6. juuni 1272  Pomereelia-Białogarda  vallaline  Mestwin I poeg. Ühines 1262. aastal Saksa orduga ja Pomereelia-Gdańsk annekteeris Pomereelia-Białogarda. Sambor II  80px  u.1212  1233–1270  30. detsember 1277  Pomereelia-Lubiszewo  Mathildekuus last  Mestwin I poeg. Algselt elas ta hilisemas Lubiszewo külas asunud linnuses. Pärast lähedusse Tczewi linna asutamist seoses Saksa Ostsiedlungiga kolisid hertsogid linna. Mestwin II  80px  1220  1233–1270  29. detsember 1294  Pomereelia-Świecie  Juttaenne 1275kaks lastEuphrosyna1275 (lahutatud 1288)lastetuSulisławapärast 1288lastetu  Swiatopelk I poeg. 1270. aastal taasühendas ta hertsogkonna. Wartislaw II   1237  1266–1270  9. mai 1271  Pomereelia-Gdańsk  vallaline  Świętopełk II poeg. Pärast tema pärijateta surma neelati Gdańsk taasühendatud Pomereelia hertsogkonda. Mestwin II  80px  1220  1270–1294  29. detsember 1294  Pomereelia  Juttaenne 1275kaks lastEuphrosyna1275 (lahutatud 1288)lastetuSulisławapärast 1288lastetu  Taasühendas hertsogkonna 1270. aastal. 1294. aastal annekteeriti Pomereelia Poola kuningriigi poolt.

 Pomereelia hilisem ajalugu 

 1296–1299: Kujawy osa
 1299–1308: Poola osa
 1308–1466: Saksa Ordu riigi osa
 1454–1466: Poola-toetatud Preisi separatistlike vägede 13-aastane sõda Saksa ordu vastu
 1466–1569: Kuninglik Preisimaa, personaalunioonis Poola krooniga
 1569–1772: Rzeczpospolita osa
 1772–1919: Lääne-Preisimaa (Preisi kuningriigi provints, Saksa keisririigi osa aastast 1871)
 1829–1878: Preisimaa provints (Preisi kuningriigi provints)
 1772–1793: Gdańsk, Toruń ja Elbląg jäid Poolale, annekteeriti seejärel Lääne-Preisimaasse, välja arvatud viimane, mis liideti Ida-Preisimaaga
 1807–1814: Danzigi vabalinn, Napoleoni klientriik, kus François Joseph Lefebvre oli Duc de Dantzic (1808–1820), enne tagastamist Lääne-Preisimaale
 1920–1939: Poola osa kui Pommeri vojevoodkond, peale Danzigi
 1920–1939: Danzigi vabalinn, Rahvasteliidu mandaat
 1939–1945: Danzig-Westpreußen, Natsi-Saksamaa provints, sealhulgas Poola Pommeri ja Danzig
 1945–tänapäev: taas Poola osa

 Vaata ka 

 Pommeri ajalugu

Kategooria:Pommeri