Briģi vald

Briģi vald (läti keeles Briģu pagasts) on vald Lätis Ludza piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Zilupe linna ning Isnauda, Nirza, Līdumnieki, Cibla ja Zaļesje vallaga. Idas piirneb vald Venemaaga.

Valla pindala on 125 km². 2011. aasta seisuga elas seal 608 inimest. Aastal 2011 elas vallas 204 lätlast, 369 venelast, 18 valgevenelast, 2 ukrainlast, 9 poolakat ja 2 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 Valla keskus on Brigi küla. Vallavanem on Andris Valeinis.

 Ajalugu 

Aastani 1925 kandis vald nime Janovole vald, seejärel hakkas see kandma nime Brigi vald. Toona oli vallas 4842 elanikku, neist 1738 olid lätlased, 44 juudid ja 3011 venelased.M. Salnais, A. Maldups. Pagastu apraksti (pēc 1935. gada tautas skaitīšanas materiāliem). Valsts Statistiskās pārvaldes izdevums, Rīgā, 1935. gadā Aastal 1935 oli valla pindala 183,6 km² ja seal oli 4947 elanikku; neist 1422 olid lätlased, 55 valgevenelased, 3257 aga venelased.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.

Aastal 1945 moodustati Brigi vallas Briģi, Fedorki, Jučeva ja Krivanda külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Briģi külanõukoguga Fedorki külanõukogu, ent kolhoosi Putj Iļjiča maad liideti Ploskije külanõukoguga. Aastal 1956 liideti külanõukoguga likvideeritava Skrini külanõukogu kolhoosi Krasnaja zvezda maad. Aastal 1979 liideti osa külanõukogu maadest Cibla külanõukoguga, ent aastal 1980 liideti külanõukoguga osa Cibla külanõukogu alasid. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Briģi vald. 2009. aastast kuulub vald Ludza piirkonda.

 Kaitstavad paigad 

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Reiki õigeusu kirik ja sealsed maavalitseja väravad, Jorzova muinaskalmed, Briģi muinaskalmed ehk Francuzskije mogili ning Zabolocki keskaegne kalmistu.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 16.12 2020

Looduskaitse all on Ņiviņi künnapuu ja Brigi pappel.

 Külad 

Vallas on kolmkümmend seitse küla. Valla keskuse Brigi (vidējciems ) elanike arv aastal 2020 oli 275. Viis valla küla on staatusega mazciems – Jučova 12 elanikuga aastal 2020, Lielā Pīkova 50 elanikuga aastal 2020, Ņivņiki 13 elanikuga aastal 2020, Opuļi 36 elanikuga aastal 2020 ja Reiki 5 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla külad on staatusega skrajciems – Berjozovka 2 elanikuga aastal 2020, Bļaideļi 7 elanikuga aastal 2020, Cibuļi 1 elanikuga aastal 2020, Dilāni 9 elanikuga aastal 2020, Dinaburski, Fedorki 2 elanikuga aastal 2020, Garbari, Janova 10 elanikuga aastal 2020, Jaunā Slobodka 2 elanikuga aastal 2020, Jerčova 3 elanikuga aastal 2020, Jorzova 4 elanikuga aastal 2020, Kliši 8 elanikuga aastal 2020, Konogoļci 9 elanikuga aastal 2020, Ļukati 1 elanikuga aastal 2020, Matisenki 5 elanikuga aastal 2020, Mazā Pīkova 8 elanikuga aastal 2020, Mieržova 6 elanikuga aastal 2020, Noviki 7 elanikuga aastal 2020, Ņičipurenki, Pīzāni 5 elanikuga aastal 2020, Poddubje 13 elanikuga aastal 2020, Popsuiki 4 elanikuga aastal 2020, Prohori 4 elanikuga aastal 2020, Puncuļi 1 elanikuga aastal 2020, Rancāni 11 elanikuga aastal 2020, Rimši 2 elanikuga aastal 2020, Samuši 5 elanikuga aastal 2020, Senčati 3 elanikuga aastal 2020, Sokāni, Svikli 2 elanikuga aastal 2020 ja Zabolocki 9 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
pisi|Jaunā Slobodka kalmistu

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Ludza piirkond