Lapimaa (põld)

Lapimaa oli ajalooliselt küla kogukondlikus maakasutuses olev põllu- või heinamaalapp, ühiskasutatav maa.Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 28.07.2020

Põhiliselt saartel, aga ka Lõuna-Eestis olid lapimaad külaväljal korratult segamini paiknevad, talude kasutuses olevad piklikud neljakandilised põllulapid. Talude osasid eraldasid kitsad kündmata põllupeenrad.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 228 

Lapimaasüsteem oli saraskondlik maakasutussüsteem, kus igale talule kuulus kuni mitukümmend lapimaad, mis paiknesid läbisegi naabertalude lapimaadega.Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 28.07.2020

Selline vana põllujaotus kaotati kruntimisega 19. sajandi II poolel. Lapimaid oli 20. sajandi alguses säilinud veel Saaremaal ning vähesel määral ka Mandri-Eestis  endistes kroonumõisates.

 Vaata ka 
 nöörimaa
 põld
 talude kruntimine
 umbaed

 Viited 


Kategooria:Maamajandus
Kategooria:Põllumajandus
Kategooria:Eesti etnograafia