Moodne viievõistlus olümpiamängudel

Moodne viievõistlus olümpiamängudel on olnud olümpiaprogrammis alates 1912. aasta suveolümpiamängudest Stockholmis. Kaasaegne viievõistlus on spordivõistlus, mille moodsate mängude asutaja parun Pierre de Coubertin on loonud spetsiaalselt suveolümpiamängude jaoks, ning seda tutvustati esimest korda 1912. aastal. Coubertin sai inspiratsiooni iidsete olümpiamängude viievõistlusest ning võistluse eesmärk oli näidata tollase ideaalse sõduri jaoks vajalikke oskusi. 

Ala päritolu arvestades pole üllatav, et moodsa viievõistluse ajalugu on tihedalt põimunud olümpiamängude ajalooga. Enne Rahvusvahelise Moodsa Viievõistluse Liidu (UIPM) moodustamist 1948. aastal allus see spordiala otse Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele.

Naised osalesid esimest korda moodsa viievõistluse olümpiaprogrammis 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys, kus esimeseks olümpiavõitjaks tuli Suurbritanniat esindanud Stephanie Cook.

Moodsa viievõistluse reegleid ja punktisüsteemi on aastate jooksul mitu korda muudetud ja täiendatud. 1984. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses muudeti reegleid nii, et laskmine toimus mõni tund enne jooksuvõistluse algust. Põhjuseks toodi see, et siis ei saanud sportlased võtta rahusteid, mis oli kõige sagedasem dopinguaine laskmistulemuste parandamiseks. Oli mõeldamatu võtta tablette enne jooksu. Teine oluline uuendus puudutas murdmaajooksu starti. Sportlased alustasid jooksu viitstardist vastavalt võistlustel eelnenud kogutud punktidele. Olümpiavõitjaks tuli sportlane, kes ületas finiši esimesena.
1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas muudeti taas reegleid, mille tulemusel pandi ratsutamine viimaseks alaks. Selle mõte oli, et sportlased võistleksid lõpuni ja säilitaksid pikemalt pinevat ootust. Loogika seisnes selles, et ratsutamine mõjutas punktisummat enam kui teised alad. Barcelonas oligi ratsutamine eriti dramaatiline, kui venelane Eduard Zenovka läks viimasele alale vastu 106-punktilise eduseisuga poolaka Arkadiusz Skrzypaszeki ees, kuid lõpetas lõpuks 212 punkti võrra poolakast tagapool. Järgmistel olümpiamängudel otsustati pöörduda tagasi vana süsteemi juurde.

Alates 2012. aasta suveolümpiamängudest Londonis kestab nii meeste kui ka naiste moodne viievõistlus vaid ühe päeva. Teine ja kõige tähelepanuväärsem muudatus moodsas viievõistluses oli UIPM-i loodud kombineeritud jooksu- ja laskmisvõistlus. Hindamissüsteem põhineb standardaegadel ja sooritusel ning maksimaalset 5000 punkti saavutamist peetakse ebatõenäoliseks. 

Moodne viievõistlus algab vehklemisega ja jätkub 200 meetri ujumisega. Sellele järgneb ratsutamine ning kombineeritud murdmaajooksmine/laskmine, kus sportlased lasevad määratud aja jooksul viis lasku märklauda, jooksevad seejärel 1000 meetrit ning kordavad seda tegevust kaks korda.
Eestlased olümpiamängudel

Eesti edukaim sportlane moodsas viievõistluses on olnud Hanno Selg, kes sai NSV Liidu võistkonna liikmena Roomas 1960. aasta olümpiamängudel meeskondliku hõbemedali, individuaalarvestuses oli ta kümnes.

Eesti tuntuim viievõistleja on Imre Tiidemann, kes on osalenud olümpiamängudel kolm korda (1992, 1996 ja 2000). Parima, seitsmenda koha 5414 punktiga sai ta Atlantas 1996. aastal. 
Võistluste formaat

 30px|Vehklemine Moodne viievõistlus algab vehklemisega, kus kõik sportlased kohtuvad omavahel ja vehklevad 60-sekundilises matšis. Vehklemine toimub epees ja võistlus kestab "äkksurmani", mis tähendab seda, et võidab sportlane, kes teeb esimesena tabava torke. Kui kumbki ei suuda 60 sekundi jooksul tabavat torget sooritada, läheb mõlemale sportlasele kirja kaotus. 1000 punkti saab olümpiaturniiril see, kes võidab 70% oma matšidest, mis tegelikult tähendab seda, et 35 matšist tuleb võita vähemalt 25 matši. Iga vähem saadud võit annab 24 miinuspunkti ja lisandub iga kaotusega matši kohta.

 30px|Ujumine Ujumist peetakse moodsa viievõistluse kõige raskemaks alaks, juhul kui sportlane pole sellega varem professionaalsel tasemel tegelenud. Seetõttu on ka suur osa kaasaegse viievõistlusega tegelevaid sportlasi endised ujujad. Nii mehed kui ka naised ujuvad 200 meetri vabaujumises, kus stardijärjekord pannakse paika sportlaste isiklike rekordite põhjal. Mõlema soo esindajad saavad 1000 punkti, kui läbivad distantsi ajaga 2 minutit ja 30 sekundit. Iga 0,33 sekundit vähem või rohkem annab vastavalt neli pluss- või miinuspunkti.

 30px|Ratsutamine Ratsutamises võistlevad sportlased takistussõidus loosi teel saadud hobustega. Loos toimub vahetult enne võistluste algust. Selle mõte on panna proovile, kuidas tuleb sportlane toime tundmatu hobuse juhtimisega. Igale sportlasele antakse 20 minutit aega, et saaks harjutusväljakul uue ratsuga tutvuda. Võistlusel on 12 takistust, millest ühel tuleb teha kaks ja ühel kolm hüpet. Takistused võivad olla kuni 1,2 meetri kõrgused ja neid peab olema vähemalt viis. Kui sportlane läbib takistussõidu kontrollaja piires veatult, saab ta 1200 punkti. Iga lisasekund toob neli karistuspunkti. Kui sportlane ei läbi takistussõitu kahekordse standardajaga, on ta sunnitud ratsutamisvõistluse katkestama. Sama saatus tabab ka seda sportlast, kes on kaks korda kukkunud. Sportlaselt arvestatakse maha sada punkti iga ületamata takistuse eest.

 30px|Jooksmine / 30px|Laskmine 2008. aastal ühendas Rahvusvaheline Moodsa Viievõistluse Liit murdmaajooksu ja laskmise üheks võistluseks, mis lõpeb moodsa viievõistluse lõppfinišiga. See võistlus algab viitstardiga, milles sportlased stardivad eelnevalt kogutud punktide alusel. Võistlus algab umbes 20 meetri pikkuse jooksuga laskealani, kus igal sportlasel on aega 70 sekundit, et lasta 10 meetri kauguselt 59,5-millimeetrise läbimõõduga märklauda. Laskmiseks kasutatakse õhupüstolit või selle laservarianti. Laskude arv ei ole piiratud. Püstolit laadides tuleb seda hoida märklaua suunas, sportlane peab püstoli käsitlemisel täitma turvalisuse reegleid. Iga reeglirikkumine annab 10 karistussekundit, mis tähendab, et sportlane saab jooksu jätkata peale karistussekundite täis tiksumist. Kui sportlane tabab kõik viis märki ajalimiidi piires, võib ta asuda esimesele 1000 meetri jooksule. Kui üks või enam lasku märklauda ei taba, peab sportlane 70 sekundi täitumiseni ootama, enne kui pääseb jooksma. Laskevõistlus kordub pärast esimest ja teist 1000 meetri jooksu. Kolmas 1000-meetrine jooks lõpeb finišijoonega. Viitstardi kasutamise tulemusel võidab kogu võistluse sportlane, kes jõuab esimesena finišisse.

Tabel moodsa viievõistluse toimumisest olümpiamängudel

 Ala  1912  1920  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  Kokku Mehed individuaalne  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  25 Mehed võistkondlik         •  •  •  •  •  •  •  •  •  •  •         11 Naised individuaalne                     •  •  •  • •  •  6                           Kokku alasid  1  1  1  1  1  1  1  2  2  2  2  2  2  2  2  2  2  2  1  2  2  2  2  2  2 
Medalid
1. 985222. 975213. 555154. 41055. 30146. 2237 22378. 20139. 121410. 101211. 1001 100113. 063914. 014515.012316.30px SRÜ0112011218.010101010101 21.002222.00110011 Kokku 23 riiki  40  40  40  120

Välislingid
Moodne viievõistlus ROK-i veebilehel