Laadivaheldus

Laadivaheldus on astmevahelduse alaliik, mis iseloomustab mõne sisehääliku muutumist, assimilatsiooni või sisehääliku kadu. Sõna tüvevariandid erinevad laadivahelduse korral üksteisest selle poolest, et sõnast puudub või sinna lisandub sulghäälik või s-täht.  

 Laadivahelduse tuvastamise protsess 
Laadivahelduse esinemise tuvastamiseks tuleb võrrelda käändsõnade puhul sõna nimetava ja omastava või osastava käände kirjapildi erinevusi. Pöördsõnade puhul tuleb võrdlemiseks kasutada verbi ma-lõpulist algvormi, da-infinitiivi ja oleviku ainsuse esimest vormi.

Näide: 

 Nõrgenev laadivaheldus: 
 `tund [tugev aste] : tunni [nõrk aste]: `tundi [tugev aste]
 `mõtle/ma [tugev aste] : mõel/da [nõrk aste] : mõtle/n [tugev aste]
 Tugevnev laadivaheldus: 
 tunne [nõrk aste] : `tunde [tugev aste]: tunnet [nõrk aste]

Kuna tegusõna algvorm on alati tugevas astmes, saavad astmevahelduslikud tegusõnad laadivahelduse puhul järgida ainult nõrgenevat laadivaheldust.

 Nõrgenev laadivaheldus 
Nõrgeneva laadivahelduse puhul tugeva astmega sulghäälik või s-täht assimileerub, asendub või kaob (vt Tabel 1).

 Nõrgeneva laadivahelduse alaliigid 

 assimilatsioon

 asendumine
 kadu

assimilatsioon:(III) nd→(II) nn`tund : tunni(III) rd→(II) rr`kord : korra(III) ld→(II) ll`kuld : kulla(III) mb→(II) mm`tõmba/ma : tõmma/ta(III) rs→(II) rr`kõrs : kõrreasendumine:b→vtõbi : tõved→jsada/ma : saja/bg→j`pärg : pärjas→n`kaas : kaanekadu:g (~k)→0`saag : `sae, `sohk : sohib→0`kuub : kuued(~ t)→0`luud : luua, `koht : kohat→0`mõtle/ma : `mõel/nuds→0käsi : `käe
Tabel 1. Nõrgenev laadivaheldus

 Tugevnev laadivaheldus 
Tugevnevas laadivahelduses, heliline kaashäälik asendub sulghäälikuga, pikk heliline konsonant asendub (sama konsonandi ja sulghääliku) konsonandiühendiga või sulghäälik lisandub olemasolevatele sisehäälikutele (vt tabel 2). S-häälik ei osale tugevnevas laadimuutuses.

 Tugevneva laadivahelduse alaliigid 

 dissimilatsioon
 asendumine
 lisandumine

dissimilatsioon:(II)nn→ (III) ndtunne : `tunde(II) rr → (III) rdmurre : `murde(II)ll → (III) ldkolle : `kolde(II)mm → (III)mbkomme : `kombeasendumine:(II)v→ (III)bvarvas : `varba(II) j→(III) ghüljes : `hülgelisandumine:0 → g (~k)oie : `oige, ohe : `ohke0 → d(~t)roie : `roide, juhe : `juhtme
Tabel 2. Tugevnev laadivaheldus

 Viited 

Kategooria:Keeleteadus