Rucava vald

Rucava vald (läti keeles Rucavas pagasts) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald asub Läänemere kaldal.

Vald piirneb sama piirkonna Dunika ja Nīca vallaga. Vald asub Leedu piiri ääres; Leedus piirneb see Skuodase rajooni Lenkimai vallaga, Palanga linnaga ja Kretinga rajooni Darbėnai vallaga.

Valla pindala on 238 km². 2011 aasta seisuga elas seal 1134 inimest. Valla keskus on Rucava.

 Ajalugu 

Rucava valla alal asusid Ķāķišķe, Meirišķe ja Rucava mõis. Aastal 1919 viidi osa selle küladest Dunika valla koosseisu. Aastal 1935 oli Rucava valla pindala 268 km² ja seal oli 5021 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Pape, Brušvīti, Ķāķišķe, Meirišķe ja Rucava külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Rucava külanõukoguga likvideeritavad Brušvīti, Meirišķe ja Pape külanõukogu. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Sikšņi külanõukogus asunud kolhoosi Padomju Latvija territoorium. Aastal 1975 liideti osa Rucava külanõukogust Nīca külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rucava piirkonda.

 Kaitstavad objektid 
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pape majaka torn, Pape Ķoņu ciemsi kaluriküla, Mazgatuži muinaskalmed, Leja muinaskalmed ja ohvriallikas-hiiepaik, hiiepaik Klaustiņi kivi juures, Kalna Urbāni muinaskalmed, Ģeistauti muinaskalmed, Bašķi muinaskalmed, Jūrmalnieki kalurite talu, Gaiļi talu, Žubri talu elumaja, Rucava luteri kiriku orel ning orelirõdu.

Kohaliku kaitse all on Čukāni kiviaed ja asulakoht, Geči muinaskalmed, Cibuki keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad, Bakupi muinaskalmed ehk Möödashauad, Dzintarnieki keskaegne kalmistu, Balči muinaskalmed, Gauri asulakoht, Timbri muinaskalmed, Pupihaudade muinaskalmed, Öökullihaudade muinaskalmed, Agatnieki talu, Boži talu, Ezermaļi talu elumaja, Rucava luteri kirik, Pape kalatööstuse kalatöötlemistsehh, Jūrkalni talu ning Nida muinaskalmed ehk Rootsi hauad.

 Loodus 

Vald asub Läänemere kaldal Rannikumadalikul. Kõrgeim koht on Pāļi mägi (35,9 m), mis on kõrgeim vahetult Läänemere kaldail asuv luide. Ligi 30% valla territooriumist katavad metsad

Suurim jõgi on Šventoji jõgi, teine tähtsam vooluveekogu on aastal 1834 rajatud Pape järve merega ühendav Pape kanal.

Looduskaitse all on Nida mererand, Ezergali jugapuu, Rucava hiidpärn, Rucava vaher, Žvaģi pärn, Dzintarnieki pärn ja Pērkoņi kadakas, lisaks veel arvukalt nimetuid vallas kasvavaid põlispuid. Vallas asuvad Sventāja jõe oru hoiuala pindalaga 409 hektarit ja Ķirba soo hoiuala pindalaga 1103 hektarit, valla loodeosa jääb osaliselt Pape loodusparki.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1068 lätlast, 15 venelast, 3 valgevenelast, 8 ukrainlast, 4 poolakat ja 34 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Bajāriņciems  mazciems  63 (2006) Ģeistauti  skrajciems  ~30 (2006) Ģigas  mazciems  Jūči  skrajciems  Ķāķišķe  vidējciems  73 (2020) Katuži  skrajciems  Līkuma ciems  skrajciems  0 (2012) Meirišķe  skrajciems  Mikņu ciems  skrajciems  Nida  mazciems  8 (2020) Palaipe  skrajciems  ~50 (2006) Pape  mazciems  29 (2020) Peši  vasarnīcu ciems  10 (2020) Pirkuļi  skrajciems   Rucava  lielciems  494 (2020) Rucavas muiža  skrajciems  Sviļu ciems  skrajciems  Zīrnāja  mazciems  

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Lõuna-Kuramaa piirkond