Schauenburgi ja Holsteini krahvid

Schauenburgi ja Holsteini krahvid olid Frangi riigi tiitlid. Dünastiline perekond pärines Schaumburgi krahvkonnast Rintelni lähedalt (Schaumburgi kreis) Weseri äärest Saksamaalt. Koos esivanemate valdustega Bückeburgis ja Stadthagenis valitses Schaumburgi dünastia Schaumburgi krahvkonda ja Holsteini krahvkonda. Holsteini krahvitiitlid allusid lääniisandatele, jagamatutele Saksimaa hertsogitele 1296. aastani ja seejärel Saksi-Lauenburgi hertsogitele.

 Schauenburgi ja Holsteini krahvkonnad 

Schaumburgi krahvkond tekkis kui keskaegne krahvkond, mis asutati 12. sajandi alguses. See sai nime Schauenburgi lossi järgi Rintelni lähedal Weseri ääres, kus omanikud hakkasid end kutsuma Schauenburgi isandateks (1295. aastast krahvideks). Adolf I oli tõenäoliselt esimene Schauenburgi isand 1106. aastal. 1110. aastal määras Saksimaa hertsog Lothar Schauenburgi isanda Adolf I valitsema vasallina Holsteini ja Stormarni, sealhulgas Hamburgi.

Lahingus Taaniga langes Adolf III aga Taani kuninga Valdemar II juurde vangi, kellele ta pidi oma vabaduse eest Holsteini andma. 1227. aastal võttis Adolf III poeg Adolf IV kaotatud maad Taanilt tagasi. Seejärel olid Schaumburgi dünastiast ka Holsteini ja selle jagunemiste Holstein-Itzehoe, Holstein-Kieli, Holstein-Pinnebergi (aastani 1640), Holstein-Plöni, Holstein-Segebergi ja Holstein-Rendsburgi (aastani 1460) krahvid ning viimase kaudu kohati ka Schleswigi hertsogid.

 Holsteini jagunemised 
 Holsteini jagunemised 1261. ja 1273. aastal 

Pärast 1261. aastat jaotasid varem üheskoos valitsenud vennad Gerhard I ja vanem Johann I Holsteini ja Schauenburgi (Schaumburgi) krahvkonnad. Gerhard I sai Holstein-Itzehoe ja Schaumburgi krahvkonnad, samas Johann sai Holstein-Kieli krahvkonna. Pärast Johann I surma valitsesid tema pojad Adolf V ja Johann II üheskoos Holstein-Kieli. 1273. aastal jaotasid nad Holstein-Kieli ja Johann II jätkas valitsemist Kielis; Adolf V Pommerlane sai Segebergi (ehk Stormarni krahvkonna). Pärast Adolf V surma liideti Holstein-Segeberg tagasi Holstein-Kieli.

 Holsteini jagunemised 1290. aastal ning ühinemised 1350. ja 1390. aastal 

Pärast Gerhard I surma 1290. aastal jaotasid tema kolm nooremat poega Holstein-Itzehoe ja Schaumburgi kolmeks haruks, kus kolmas vend Adolf VI Vanem sai Holstein-Pinnebergi ja Schaumburgi Elbest lõunas, teine vend Gerhard II Pime sai Holstein-Plöni ja neljas Heinrich I sai Holstein-Rendsburgi. Vanim vend Johann oli kanoonik Hamburgi toomkirikus.

Pärast Gerhard II surma pärisid ja valitsesid Holstein-Plöni koos tema poeg Gerhard IV ja tema noorem poolvend Johann III Leebe. 1316. aastal hõivasid vennad sõjaliselt Johann II Ükssilma (suri 1321) Holstein-Kieli valdused, kelle pojad olid tapetud. Johann III Leebe, varem teisena sündinud kaasvalitsev Plöni krahv, sai siis tema isa Gerhard II Pimeda nõolt, kukutatud Johann II Ükssilmalt Kieli tagasi. Gerhard IV jätkas Holstein-Plöni valitsemist üksi.

Pärast Johann III vennapoja Gerhard V surma 1350. aastal, kes oli Gerhard IV järglane, hääbus Plöni liin ja Johann III päris nende valdused. 1390. aastal suri tema poeg, 1359. aastast Kieli ja Plöni valitsev Adolf IX (ka VII) ilma järglasteta ja seega järgnesid Holstein-Kieli ja Holstein-Plöni territooriumitel Holstein-Rendsburgi Nikolaus (Klaus) ning tema vennapojad Albrecht II ja Gerhard VI (valitsesid üheskoos aastani 1397).

 Holsteini jagunemised 1397. aastal ja Rendsburgi liini hääbumine 1459. aastal 

1390. aastal oli Holstein-Rendsburgi liin koondanud suurema osa jagunenud Holsteini krahvkonnast, omades Kieli, Plöni ja Segebergi, kuid mitte Holstein-Pinnebergi, mis kestis 1640. aastani. Rendsburgi perekonna liikmeid kutsuti pärast 1390. aastat sageli lihtsalt Holsteini krahvideks. Pinnebergi perekonna liikmeid, kes elasid tavaliselt Schaumburgi krahvkonnas, kutsuti valdavalt Schaumburgi järgi.

1397. aastal, pärast nende onu Nikolausi (Klausi) surma, kellega vennapojad Albrecht II ja vanem Gerhard VI olid üheskoos Holstein-Rendsburgi valitsenud, eraldasid nad Holstein-Rendsburgist Holstein-Segebergi (ehk Stormarni krahvkonna), kus Albrecht sai Rendsburgi koosvalitsemisest loobumise eest uue harukrahvkonna. Pärast Albrechti surma 1403. aastal sai Rendsberg Segebergi tagasi. 1459. aastal hääbus Adolf XI (ka VIII) surmaga Rendsburgi haru meesliinis ning Holstein-Rendburgi ja Schleswigi aadel määrasid pärandi tema õepojale, Taani kuningas Christian I-le Oldenburgi dünastiast.

 Viimane Schauenburgi liin, mis valitses Schaumburgi ja Holstein-Pinnebergi aastani 1640 

Pärast seda, kui Taani kuningas Christian I Oldenburgi dünastiast oli valitud Holstein-Rendsburgi krahvkonna pärijaks, sai Christian 1460. aastal krahvitroonile. 1474. aastal ülendas Saksa-Rooma keiser Friedrich III Christian I Holstein-Rendsburgi krahvist Holsteini hertsogiks. Schauenburgi liin Holstein-Pinnebergi ja Schaumburgi krahvkondades püsis kuni hääbumiseni meesliinis 1640. aastal. See liin on tuntud ka kui Holstein-Schauenburg. Krahvid ülendati 1619./1620. aastal Schaumburgi vürstideks, kuid Holsteini hertsogid olid vastu selle tiitli andmisele Holstein-Pinnebergi krahvkonnale.

 Schaumburgi jagunemine 1640. aastal 

Pärast krahv Otto V surma 1640. aastal lastetuna lõppes Schaumburgi dünastia valitsemine Holsteinis. Holstein-Pinnebergi krahvkond liideti Christian IV ajal tema kuningliku osaga Holsteini hertsogkonnas, mis nüüd on Schleswig-Holsteini liidumaa osa.

Kuid Schaumburgi pärusvürstkond jaotati isaliinis Schauenburgi pärijate vahel kolme ossa, ühe liidendas Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna Lüneburgi vürstkond, teisest sai Schaumburg-Lippe krahvkond ja kolmas jätkas nimega Schaumburgi krahvkond, seda valitseti personaalunioonis Hessen-Kasseliga. Kõik kolm on nüüd Alam-Saksi liidumaa osad. Gemeni isandkond omandati 1531. aastal Jobst I abielu kaudu Schaumburgile ja seda valitses tema teisena sündinud poeg Jobst II (u. 1520–1581, valitseja aastast 1531), läks Limburg Stirumi perekonnale. Gemen on tänases Nordrhein-Westfalenis.

 Schaumburgi dünastia 
 Holsteini ja Schauenburgi jagunemised Schauenburgi valitsemise all 

+ Holstein-Schauenburgi krahvkond (1110–1137)Holsteini krahvkond (1137–1143)Schaumburgi krahvkond (1137–1143)Holstein-Schauenburgi krahvkond (1143–1203)Annekteeritud Taani poolt Schaumburgi krahvkond(1203–1227) Holstein-Schauenburgi krahvkond(1227–1261)       Holstein-Itzehoe ja Schauenburg(1261–1290)Holstein-Segeberg(1. loomine)(1273–1315)Holstein-Kiel (1261–1390)      Holstein-Plön(1290–1350)        Holstein-Pinneberg ja Schauenburg(1290–1640)      Holstein-Rendsburg(1290–1459)                    Holstein-Segeberg(2. loomine)(1397–1403)              Annekteeritud Taani poolt 

 Valitsejad 

 ValitsejaSündisValitsesSuriValitsetav osaAbikaasaMärkused Adolf I ?1106–111013. november 1130SchauenburgHildewaenne 1128. aastatneli lastEsimene Schauenburgi krahv, 1110. aastal sai Holsteini krahviks.1110–1130Schauenburg ja HolsteinAdolf II  u.11281130–11376. juuli 1164Schauenburg ja Holstein Mechthild von Schwarzburg-Käfernburgenne 1160. aastatüks poeg1137. aastal okupeeris Holsteini Heinrich von Badewide.1137–1143Schauenburg Heinrich von Badewide  ?1137–11431164Holstein Taani kuninga sugulaneenne 1164. aastatvähemalt kaks last Mittedünastiline. Piirdus 1139. aastal Wagriaga. Adolf II  u.11281143–11646. juuli 1164Schauenburg ja Holstein enne 1160. aastatüks poegTaasühendas Holsteini ja Schauenburgi. Mechthild von Schwarzburg-Käfernburg(regent) ?1164-u.11741192Schauenburg ja HolsteinRegent poja alaealisuse ajal. Adolf III  1160u.1174–12033. jaanuar 1225Schauenburg ja Holstein Adelheid von Assel1182lastetuAdelheid von QuerfurtEnne 10. maid 1189neli last Schauenburgi ja Holsteini krahv, loovutas viimase 1203. aastal Valdemar II-le, et pääseda vangistusest.1203–1225Schauenburg  Valdemar II  100px|center 9. mai või 28. juuni 11701203–120828. märts 1241Holstein Dagmar Dánská1205üks poegBerengária de Portugal1214neli last Estridsenide dünastiast. Mittedünastiline, kui sissetungija Holsteini. Tõenäoliselt andis Holsteini valitsemise edasi Orlamunde krahvile. Albrecht I  u.11841208–1227enne 22. oktoobrit 1245Holstein Hedwig von Thüringen1211lastetu Askania dünastiast. Adolf IV 100px|center Enne 1205. aastat1225–12278. juuli 1261Schauenburg  1223neli lastHolsteini krahv tänu sõjalisele võidule Valdemar II üle; hiljem astus ta tagasi ja hakkas mungaks.1227–1238Schauenburg ja Holstein Heilwig von der Lippe (regent)  12001238-u.12431249 või 1250Schauenburg ja Holstein  Regent poegade alaealisuse ajal. Johann I 100px|center 1229u.1243–126120. aprill 1263Schauenburg ja Holstein  Elisabeth Saksi-Wittenbergist1249 või 1250neli last Adolf IV pojad, valitsesid üheskoos. Pärast nende isa surma jaotasid nad valdused: Johann sai Holstein-Kieli; Gerhard sai Holstein-Itzehoe ja ka Schaumburgi krahvkonna. Pärast Gerhardi surma 1290. aastal jaotasid tema pojad Holstein-Itzehoe ja Schaumburgi kolme ossa, kus Adolf sai Holstein-Pinnebergi ja Schaumburgi, Gerhard sai Holstein-Plöni ja Heinrich sai Holstein-Rendsburgi.1261–1263Holstein-Kiel Gerhard I 100px|center 1232u.1243–126121. detsember 1290Schauenburg ja Holstein  Elisabeth Mecklenburgist125011 lastAdelheid Montferrat'st1282lastetu1261–1290Holstein-Itzehoe ja Schauenburg Johann II Ükssilm 100px|center 12531263–13161321Holstein-Kiel  Margarethe Taanist1276kaks lastJohann I pojad, valitsesid üheskoos. 1273. aastal jaotasid nad maa: Johann II sai Holstein-Kieli; Adolf sai Holstein-Segebergi. Pärast Adolfi surma 1308. aastal järglasteta läks Holstein-Segeberg tagasi Holstein-Kielile. 1316. aastal kukutati Johann II tema Holstein-Plöni nõo Johann III poolt. Adolf V Pommerlane 100px|center12521263–127310. aprill või 11. november 1308Holstein-Kiel  Euphemia Pommerist1273 või 1278üks laps1273–1308Holstein-Segeberg Gerhard II Pime 100px|center 12541290–131228. oktoober 1312 Holstein-Plön   Ingeborg Rootsist12. detsember 1275neli lastAgnes Brandenburgist1293üks laps Gerhard I esimene poeg, valitses Plönis. Adolf VI Vanem 100px|center 12561290–131513. mai 1315Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Helene Saksi-Lauenburgist14. veebruar 1294seitse last Gerhard I teine poeg, valitses Pinnebergis ja sai ka Schauenburgi. Heinrich I 100px|center 12581290–13045. august 1304Holstein-Rendsburg Heilwig Bronckhorstist1289neli last Gerhard I kolmas poeg, valitses Rendsburgis. Gerhard III Suur 100px|center 12921304–13401. aprill 1340Holstein-Rendsburg Sofie Werlest1315neli last Gerhard I nime all ka Schleswigi hertsog aastatel 1326–1330. Adolf (VII) 100px|centeru.12761308–13151315Holstein-Segeberg Luitgard Mecklenburgist 1315lastetu Johann II poeg, oma onu Adolf V järglane Segebergis. Mõrvati ja oli järglasteta. Gerhard IV 100px|center 12541312–13231323 Holstein-Plön   Anastasia Schwerinist30. juuli 1313kaks last Gerhard II pojad, valitsesid üheskoos. 1316. aastal kukutas Johann III Holstein-Kieli Johann II ja võttis hertsogkonna üle, jättes Plöni ainuvalitsemise oma venna Gerhard IV hooleks. Johann III oli koos Gerhard III-ga ka valitsev eestkostev isand Taani Schleswigi hertsogkonnas 1332–1340.  Johann III Leebe100px|center 12971312–131627. september 1359 Holstein-Plön   Katharina Głogówist25. detsember 1317 või 27. jaanuar 1319kolm lastMerislawa Wittenburgist 1327kolm last1316–1359 Holstein-Kiel  Adolf VII  1295 või 12971315–13549. oktoober 1354Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Hedwig Schwalenbergist1301kolm lastHelwig Lippest1322kaheksa last Gerhard V 100px|center 13151323–135022. september 1350 Holstein-Plön   Vallaline Pärast tema surma taasühendas tema onu, Kieli valitseja ja endine Plöni kaasvalitseja Johann III mõlemad maad. Nikolaus I 100px|center 13211340–13978. mai 1397Holstein-Rendsburg Elisabeth von Braunschweig (HRR)1354üks laps Nikolaus ja Heinrich valitsesid üheskoos kui Gerhard III pojad. 1375. aastal pärisid nad Estridsenidelt Schleswigi hertsogkonna. 1384. aastal, seoses oma venna surmaga, kaasas Nikolaus oma vennapojad (Heinrichi pojad Gerhard ja Albrecht) valitsema. 1386. aastal loovutas ta Schleswigi oma vanemale vennapojale Gerhardile, kes valitses neid maid üksi. 1390. aastal päris Nikolaus Holstein-Kieli. Pärast Nikolause surm 1397. aastal jaotasid kaasvalitsevad vennapojad Gerhard ja Albrecht maa: Gerhard sai Rendsburgi, mille ta taasühendas oma Schleswigi hertsogkonnaga; Albrecht sai Segebergi. Kuna Albrechtil ei olnud järglasi tema surma ajal 1403. aastal, taasühendati Segeberg Rendsburgiga, mis oli tema venna käes, kes suri järgmisel aastal. Heinrich II Raudne 100px|center 13171340–13841384Holstein-Rendsburg Mechthild Lippestüks lapsIngeborg Mecklenburgistenne 1374. aastatneli last Gerhard VI 100px|center 13671384–14045. august 1404Holstein-Rendsburg Elisabeth Braunschweig-Lüneburgist1390kuus last Albrecht II 100px|center 13691384–139728. september 1403Holstein-Rendsburg Agnes Saksi-Lauenburgistenne 23. märtsi 1399lastetu1397–1403Holstein-Segeberg Adolf VIII Noorem 100px|center Pärast 1301. aastat1354–137013. oktoober 1370Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Vallaline Adolf IX Leebe 100px|center 13271359–139026. jaanuar 1390 Holstein-Kiel   Anne Mecklenburg-Schwerinist4. detsember 1362 või 21. september 1365lastetu Sai oma isa pärandist Kieli ja ka 1350. aastal liidendatud Plöni. Pärast tema surma 1390. aastal järglasteta päris Kieli Holstein-Rendsburg. Otto I 100px|center 13301370–1404Pärast 16. märtsi 1404Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Mathilde Braunschweig-Lüneburgist25. juuni 1368kümme last Heinrich III 100px|center u.13721404–1421veebruar 1421Holstein-Rendsburg Vallaline Ka Osnabrücki piiskop kui Heinrich I (1402–1410). Adolf X  13751404–14269. oktoober 1426Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Helene Hoyast1378kolm last Heinrich IV 13971421–142728. mai 1427Holstein-Rendsburg Vallaline Suri järglasteta. Tema maa läks vendadele. Otto II 100px|center 14001426–14642. juuni 1464Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Elisabeth Hohnsteinist1418kümme last Adolf XI 100px|center14011427–14594. detsember 1459Holstein-Rendsburg Mechthildenne 1433. aastatlastetuMargarete Mansfeldist1433lastetu Gerhard VI pojad, valitsesid üheskoos Holstein-Rendsburgis. Kuna Gerhard soovis ka Schleswigis valitseda, nõudis ta (edutult) seda hertsogkonda endale oma venna vastu. Adolf oli sel ajal võimukaim Taani krooni vasall, pälvides kuningliku Taani tunnustuse 1440. aastal. Pärast Adolfi surma annekteeris Taani tema valdused. Gerhard VII 100px|center14041427–143324. juuli 1433Holstein-Rendsburg Agnes Badenist2. juuni 1432Badenkümme last Adolf XII  14191464–14749. oktoober 1474Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Irmgard Hoyast1459lastetu Otto II esimene poeg. Järglasteta. Erik I  14201474–149224. või 25. märts 1492Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Heba Ida-Friisimaalt1476lastetu Otto II teine poeg. Järglasteta. Otto III 100px|center 14261492–15101510Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Vallaline Otto II kolmas poeg. Järglasteta. Anton I  14391510–152622. detsember 1526Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Sophia of Saksi-Lauenburg29. november 1492lastetuAnna of Schönburgenne 25. septembrit 1497lastetu  Otto II kuues poeg ja neljas valitsev. Järglasteta. Johann IV  14491526–152730. märts 1527Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Cordula Gehmenist1482üks laps Jobst I  14831527–15315. juuni 1531Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Maria Nassau-Dietzist1506kaheksa last Adolf XIII 100px|center 19. jaanuar 15111531–154420. september 1556Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Vallaline Valitses koos oma venna Johann IV-ga. Taandus 1544. aastal. Hiljem sai temast Kölni peapiiskop Adolf III (1547–1556). Johann V  15121531–15441560Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Elisabeth Ida-Friisimaalt1558lastetu Valitses koos oma venna Adolf XIII-ga. Loobus 1544. aastal. Otto IV 100px|center 15171544–157621. detsember 1576Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Maria Pommeristenne 1545. aastatneli lastUrsula Braunschweig-Lüneburgist1558kolm last 1559. aastal alustas ta Schauenburgis ja Holstein-Pinnebergis ametlikult reformatsiooni. Adolf XIV 100px|center 27. veebruar 15471576–16012. juuli 1601Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Elisabeth Braunschweig-Wolfenbüttelist 6. mai 1583Wolfenbüttelüks laps Ernst 100px|center 24. september 15691601–162217. jaanuar 1622Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Hedwig Hessen-Kasselist11. september 1597Schmalkaldenkümme last Adolf XIV vend. Ülendati 1619. aastal "Schaumburgi vürstiks". Jobst Hermann  6. oktoober 15931622–16355. november 1635Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  VallalineEelkäija nõbu. Suri järglasteta. Otto V   1. märts 16141635–164015. november 1640Holstein-Pinneberg ja Schauenburg  Vallaline Eelkäija nõbu. Suri järglasteta.

 Vaata ka 

 Schaumburgi dünastia
 Schleswig-Holsteini valitsejate loend

Kategooria:Holsteini ajalugu

Kategooria:Frangi riik