Dringis

Dringis on järv Leedus Ignalina rajoonis, Ignalinast ligi neli kilomeetrit loodes. 

Järv on edela-kirde sihiline ja lookleva kaldajoonega. Kaldajoone pikkus on 29, 52 kilomeetrit, koos saartega aga 33,34 kilomeetrit. Järve lahtede nimed on Juodakampis, Stirniakampis, Giliakampis, Mikailakampis ja Karviakampis. Poolsaartest asuvad läänekaldal Ožių ragas, Pastirnaragis, Žydauskosios Kulalis, Kulalio ragelis; idakaldale jäävad Dringio ragas, Sūdaragis, lõunaossa aga Ilgaragis. Saari on järves seitse - Naršuskise saar pindalaga 1,83 ha,  Alksnise saar pindalaga 0,9 ha ja nimetud saared pindaladega 1,41 ha, 1,27 ha, 1,16 ha, 0,73 ha ning 0,13 ha.

Dringis asub jääajal tekkinud nõos. Järve loode- ja kirdekaldad on kõrged, ülejäänud tasased ja kohati ka soostunud. Ida- lääne- ja loodekaldaid katavad männikud. Järve kallastel leidub arvukalt allikaid.Dringis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 146 lk.

Järve lõunaosast voolab välja Dringykštise järve suubuv Švogina jõgi. Kohati on maariba nende kahe järve vahel vaid 40 meetri laiune. Järve suubuvad põhjas Švogina jõgi ja  Juodupė oja, idast Palaukinise oja. Lisaks suubuvad järve veel kaks oja. Dringise valgla on 149,7 km². Asulatest jäävad järve kaldale  Vaišniūnai, Meironys ja Siūriai. Dringise ääres on ka  kaks turismitalu, järve põhjakaldal asub laagriplats. Kaladest elab järves latikas.

Järve nimi seostub sõnadega drengti, mis tähistab niiskust, märga lund, dringti, mis tähistab joomist, drėgnas, mis tähistab joobnud olekut, või ka lätikeelse sõnaga driegnis, mis tähistab soist paika.Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 91 lk., – Vilnius: Mokslas, 1981.

Viited

Kategooria:Leedu järved
Kategooria:Ignalina rajoon