Kasvu imperatiiv

Kasvu imperatiiv (ingl Growth imperative) on politoloogia mõiste, mis põhjendab majanduskasvu vajalikkust. Mikroökonoomikas põhjendatakse kasvu vajalikkust mastaabiefektist sündiva kasuga. Makroökonoomika väidab, et majanduskasvu on vaja sotsiaalsest ebavõrdsusest johtuvate ohtude ja ühiskondliku ebastabiilsuse vältimiseks ning elanikkonna heaolu parandamiseks.Ferguson, Peter (2019). "The Growth Imperative". Post-growth Politics. Cham: Springer. pp. 75–100. ISBN 978-3-319-78797-8. 

 Teoreetilised käsitlused 

 Mikroökonoomia 
Karl Marx tõstatas esimesena kasvu ideoloogia teema väitega, et turumajanduslikus konkurentsis on ettevõtetel vaid kaks võimalust: kasvada või surra. Ta leidis, et stabiilne majandustegevus pole võimalik, sest jätkusuutlik tegevus eeldab kapitali akumulatsiooni ja uusi investeeringuid.Marx, Karl (1965). Das Kapital, Band 1. Dietz. p. 618. Marx, Karl (1906). Capital: A Critique of Political Economy. Modern Library. p. 649. Gordon, Myron J.; Rosenthal, Jeffrey S. (2003). "Capitalism's growth imperative". Cambridge Journal of Economics. 27 (1): 25–48.Smith, Richard. "Beyond Growth or Beyond Capitalism" (PDF). Real-world economics review. 53: 28–42.

Neoklassikaline majandusteooria väidab, et kasv on kasumi suurenemise eeldus. Selle majanduskasvuarvestus väidab, et vaid tehnoloogilised muutused ja uued tootmissisendite kombinatsioonid kindlustavad ettevõtte tööviljakuse kasvu.David I. Stern: Energy-GDP Relationship. In: The New Palgrave Dictionary of Economics. Palgrave Macmillan UK, London 2015, ISBN 978-1-349-95121-5 Kuid ettevõte võib samaaegselt olla ja mitte olla kasumis. Raamatupidamisarvestuses pärast tootmis- ja tegevuskulude mahaarvamist võib ettevõte olla kasumis, kuid pärast amortisatsiooni, finants- ja maksukulude mahaarvamist võib tulemus olla negatiivne. Samuti võib ettevõte kaotada oma kasvupotentsiaali, kui kogu kasum jagatakse omanikele dividendidena. Sellises olukorras on kasumlik tegevus ja nullkasvu kombinatsiooni tekkimine täiesti võimalik.Lange, Steffen (2018). Macroeconomics Without Growth: Sustainable Economies in Neoclassical, Keynesian and Marxian Theories. Marburg: Metropolis. pp. 109–216. ISBN 978-3-7316-1298-8.Richters, Oliver; Siemoneit, Andreas (2019). Marktwirtschaft reparieren: Entwurf einer freiheitlichen, gerechten und nachhaltigen Utopie. München: oekom. pp. 49–59.

Evolutsiooniline majandusteooria juhib tähelepanu asjaolu, et keskkonnatingimuste muutumine mõjutab ettevõtete kasvu ja kasumlikkust. Joseph Schumpeter (1883–1950), austria poliitökonomist, kirjeldas loova hävingu fenomeni, mille korral ettevõtted, kes ei suuda kaasas käia tehnoloogilise arenguga, kaotavad turu ja kaovad turult. Seda kirjeldatakse lausega „joostes üles alla liikuval trepil“. Seda tõlgendatakse vajadusena investeerida uude tehnoloogiasse ja laiendada tootmist, Lawn, Philip (February 2011). "Is steady-state capitalism viable?: A review of the issues and an answer in the affirmative". Annals of the New York Academy of Sciences. 1219 (1): 1–25. Richters, Oliver; Siemoneit, Andreas (2019). Marktwirtschaft reparieren: Entwurf einer freiheitlichen, gerechten und nachhaltigen Utopie. oekom. pp. 96–116. kuid seda millesse on vaja investeerida saab otsustada vaid kasvuteooria kontekstis. 

Endogeenne kasvuteooria uurib inimkapitali rolli (ideed, haridus, organisatsioonilised uuendused) ja rõhutab selle tähtsust ettevõtte kasvamises. Jones, Charles I. (2005). "Growth and Ideas". In Aghion, Philippe; Durlauf, Steven N. (eds.). Handbook of Economic Growth. 2. Elsevier. pp. 1063–1111 Rosen, Shervin (2008). "Human Capital". In Vernengo, Matias; Caldentey, Esteban Perez; Rosser Jr, Barkley J. (eds.). The New Palgrave Dictionary of Economics. Palgrave Macmillan UK. ISBN 978-1-349-95121-5.

Ökoloogia- või keskkonnaökonoomika keskendub taas (eriti taastumatu) tooraine kasutuse ja energiakulu rolli ja selle kasvu mõjutamise uurimisele. Reiner Kümmel: The Second Law of Economics: Energy, Entropy, and the Origins of Wealth. Springer, New York / Dordrecht / Heidelberg / London 2011, ISBN 978-1-4419-9365-6. Kasvuvõimalusi nähakse esmajoones uues tehnoloogias, mis vähendab materjali- ja tööjõukulu ning uute energiaallikate kasutuselevõtus.Grahl, Jürgen; Kümmel, Reiner (2009). "Das Loch im Fass – Energiesklaven, Arbeitsplätze und die Milderung des Wachstumszwangs" (PDF). Wissenschaft und Umwelt Interdisziplinär: 195–212. 

 Makroökonoomia 
Sotsioloogia leiab, et inimkonna kasvu olukorras peab ka majandus kasvama, kuna muidu halveneksid inimeste toimetuleku võimalused ja heaolu ning see omakorda suurendaks sotsiaalset ebastabiilsust. Paech, Niko (2012). Befreiung vom Überfluss. Auf dem Weg in die Postwachstumsökonomie. oekom. ISBN 978-3-86581-181-3.

Majanduskasv on sätestatud eesmärgina Suurbritannia õigusaktides.Growth duty: statutory guidance, 30 March 2017.  Majanduskasvu nõue on sätestatud Kanada „Tööhõive ja kasvu seaduses“ ja 1997. aastal sõlmitud Euroopa stabiilsuse ja kasvu paktis.Barry, John (2018). "A Genealogy of Economic Growth as Ideology and Cold War Core State Imperative". New Political Economy. 25 (1): 18–29.Stratmann-Mertens, Eckhard; Hickel, Rudolf; Priewe, Jan (1991). Wachstum: Abschied von einem Dogma: Kontroverse über eine ökologisch-soziale Wirtschaftspolitik. S. Fischer. ISBN 978-3-1003-1408-6.

Poliitiline kasvuideoloogia väidab, et riigi julgeolekut, majanduslikku ja sotsiaalset stabiilsust ning demokraatlikku legitiimsust saab kindlustada vaid majanduskasvu olukorras.Richters, Oliver; Siemoneit, Andreas (2019). "Growth imperatives: Substantiating a contested concept". Structural Change and Economic Dynamics. 51: 126–137.

Riigi rahandus ja sotsiaalkindlustussüsteemi (sh pensionite ja töötuskindlustuse väljamaksed) väljamaksed on tagatud vaid majanduskasvu tingimuse täitumisel.Paech, Niko (2006). "Wirtschaften ohne Wachstumszwang". Ökologisches Wirtschaften. 21 (3): 30–33. Seidl, Irmi; Zahrnt, Angelika (2010). "Staatsfinanzen und Wirtschaftswachstum". Postwachstumsgesellschaft: Konzepte für die Zukunft. Marburg: Metropolis. pp. 179–188. ISBN 978-3-89518-811-4.

Eriti kriitiliseks muutub kasvu nõude täitmine totaalse demokraatia ja populistliku poliitika levimisel ning olukorras, kus kiire tehnoloogilise arenguga ei kaasne majanduskasvu, põhjustades tööpuuduse kiiret kasvu (Okuni seadus).Antal, Miklós (2014). "Green goals and full employment: Are they compatible?". Ecological Economics. 107: 276–286. Jackson, Tim; Victor, Peter (2011). "Productivity and work in the 'green economy' – some theoretical reflections and empirical tests". Environmental Innovation and Societal Transitions. 1 (1): 101–108 Sellist olukorda võib parandada ressursimaksude kehtestamisega (süsiniku-, plastiku- jms maksud, CO2 heitmekogustega kauplemine jms) ja/või tööaja üldise vähendamisega töötuse piiramiseks. D'Alisa, Giacomo; Demaria, Federico; Kallis, Giorgos (2015). Degrowth: A Vocabulary for a New Era. Routledge. ISBN 978-1-1380-0077-3.Videira, Nuno; Schneider, François; Sekulova, Filka; Kallis, Giorgos (2014). "Improving understanding on degrowth pathways: an exploratory study using collaborative causal models". Futures. 55: 58–77.

Rahasüsteem, mis põhineb võlarahal ja intressi nõudel, põhjustab kasvava likviidsuskriisi, mida saab korrigeerida vaid uue võlaraha järjepideva turule pumpamisega. Sellist rahapoliitikat põhjendatakse majanduskasvu kindlustamise vajadusega. Tänu intressimaksetele ja pankrottidele kontsentreerub üha kasvav rahakogus selle emiteerijate valdusse, põhjustades ühiskonna kihistumist ja luues võimaluse kasutada raha võimu kehtestamise instrumendina.Onken, Werner (1992). Gerechtes Geld – gerechte Welt: Auswege aus Wachstumszwang und Schuldenkatastrophe: 1891–1991. 100 Jahre Gedanken zu einer natürlichen Wirtschaftsordnung. Verlag für Sozialökonomie. ISBN 978-3-87998-433-6. Strunz, Sebastian; Bartkowski, Bartosz; Schindler, Harry. "Mythos monetärer Wachstumszwang. Am Gelde hängt doch alles?". Ökologisches Wirtschaften. 32 (1): 23–25. Lietaer, Bernard; Arnsperger, Christian; Goerner, Sally; Brunnhuber, Stefan (2012). Money and Sustainability: The Missing Link. Triarchy Press. ISBN 978-1-908009-75-3. Paul Grignon (2002) Money as Debt Chris Martenson (2009) The Crash Course Hans Christoph Binswangeri, tema doktorant Guido Beltrani [85] ja poeg Mathias Binswanger on oma teostes analüüsinud ja kirjeldanud protsessi, kuidas pangad eemaldavad raha ringlusest ja mõjutavad sellega majanduskasvu. Binswanger, Hans Christoph (2013). The Growth Spiral: Money, Energy, and Imagination in the Dynamics of the Market Process. Springer. p. 131. Beltrani, Guido (1999). Monetäre Aspekte des Wirtschaftswachstums. Universität St. Gallen.  Binswanger, Mathias (May 2015). "The growth imperative revisited: a rejoinder to Gilányi and Johnson". Journal of Post Keynesian Economics. 37 (4): 648–660.

 Vaata ka 

 kahanemise imperatiiv

 Viited 

Kategooria:Politoloogia