Viljandi linnamüür

Viljandi linnamüür oli põhiliselt 14. sajandil ehitatud ja 16. sajandil täiendatud Viljandi linnakindlustus. 

Müüri väikesi osi on tänapäevalmaa peal eksponeeritud (Arkaadia aias ja Viljandi raekoja taga; Kauba tänava alguses on osa Riia väravast).Viljandi keskaegne linnamüür. Puhka Eestis Vallikraave (osaliselt täitunud) on säilinud oluliselt rohkem.

 Ajaloost 
Oletatavasti rajati linnamüür juba 14. sajandil, kuid esimest korda on seda mainitud 1553. aastal. Liivi sõjas ja Poola-Rootsi sõjas 17. sajandi algul sai linnamüür tugevasti kannatada. Müürist säilinu lammutati 18. sajandil ehitusmaterjaliks.

 Kirjeldus 
Viljandi linna (üleval) ja Viljandi ordulinnuse (all) plaan. 8 – Riia värav; 9 – torn; 10 – torn; 11 – Tartu värav; 12 - torn, 13 – Moskva torn; 14 - torn. Linna edelanurgas asub Viljandi frantsisklaste klooster, idaküljes Viljandi linnakirik.|pisi|alt=
Ringmüüriga ümbritsetud pindala oli Viljandis 14,8 hektarit, sealhulgas ordulinnuse alal 4,6 ha ja linna alal 10,2 ha.Valner Krinal. Eesti majandusajalugu. Õppevahend majandusteaduskonna I kursuse üliõpilastele. Tartu Ülikool. Tartu 1992. Lk 46

Müür oli umbes 1,2 km pikkune ja ümbritses Viljandi linna kolmest küljest. Lõunakülge kaitses vallikraaviga eraldatud ordulinnus.

Linna lääneküljel algas müür linnuse loodenurgast, kulges Tasuja ja Pika tänava vahel, Tallinna tänavast ida pool, Tartu ja Väike-Turu tänava vahel itta, ümbritsedes kaarjalt linna põhjaküljest.

Idaküljes kulges müür Lutsu ja Oru tänava vahel ning liitus kagunurgas uuesti ordulinnuse müüriga.

Müür oli kuni 2 meetri paksune, laotud maakividest, mis välispinnal paiknesid rõhtsate kihtidena. Müüri saviga laotud taldmik ulatus 1—2 kivirea sügavuselt pinnasesse. Müüri kõrguse ja kaitsekäigu kuju kohta puuduvad andmed.

Väravad ja eeskaitseehitised
Müüri lääneküljel Kauba tänava joonel oli Riia värav ehk Storke värav. Värava ees oli algselt ligi meetripaksuste seintega eeskaitseehitis, kuid arvatavasti 16. sajandil rajati uus nelinurkse põhiplaaniga zwinger, jalamil umbes 3 m paksuste seintega, mille lõunaküljel oli eesvärav ja vähemalt põhjaküljel laskekambrid.Kaur Alttoa. Viljandi linn. // Eesti arhitektuur 2. Tallinn 1996. Lk 162

Loodenurgas oli neljatahuline torn. Põhjaküljel oli poolümar torn (plaanil nr 10) ja Lossi tänava joonel Tartu värav. Selle ees oli piklik zwinger eesväravaga otsseinas.

Idaküljel paiknes kolmveerandümar Moskva torn, Pika tänava ümbruses värav pääsuks järve äärde ja väike poolümar torn.

Väravad ise olid tornideta.

Uuringuid
1997. aastal tehtud arheoloogilistel uuringutel Rubiini kinohoone (Lossi tänav 21) taga leiti, et linnamüüri põhjapoolne osa on säilinud 1980. aastatel rekonstrueeritud linnamüüri lõigust ida pool maa sees kuni kinohooneni. Leiti ka linnamüüri väikese poolümartorni müürid (plaanil nr 10). Linnamüüri siseküljel oli säilinud keskaegne ja 16. sajandi lõpu kultuurkiht. Siseküljel oli müüri kõrval kulgenud kivisillutisega tänav (Müürivahe tänav).

1998. aastal tehti väiksemaid uuringuid Lossi 22 hoovis, ka nende tööde käigus tuli päevavalgele keskaegse linnamüüri vundament.

2008. aastal seoses Arkaadia aia kujundamisega kaevati välja säilinud linnamüüri lõik endise kinohoone taga.Andres Tvauri. ARHEOLOOGILISED KAEVAMISED VILJANDIS LOSSI 21 KRUNDIL 2009. AASTAL. muuseum.viljandimaa.ee Linnamüüri säilinud osa paksus oli ülaservast mõõdetuna 2,25 m, säilinud osa suurim kõrgus koos vundamendiga oli 1,8 m.

 Viited 

 Välislingid 

 Riia värava 1981. aasta väliuuringute materjalid Kultuurimälestiste registris
 Viljandi linnakindlustused. Arhitektuurimälestise pass (koostanud Kaur Alttoa)

Kategooria:Viljandi ajaloolised ehitised
Kategooria:Linnamüürid
Kategooria:Eesti linnakindlustused