Dysnai

Dysnai on järv Leedus Ignalina rajoonis. Tegemist on pindalalt teise järvega Leedus.

Järv asub Dūkštasest kaks kilomeetrit lõunas, merepinnast 144,6 meetri kõrgusel. Kaldad on madalad ja liivased, kohati ka soostunud. Poolsaarte kohal on kaldad kõrgemad ja järsemad. Kaldajoone pikkus on 42,27 kilomeetrit. Kaldaid katab võsa, kohati ka metsad, niidud ja põllud. Põhjakaldal asuvad kohati puuviljaaiad. Järves on kuus saart (3,73 ha, 0,46 ha, 0,24 ha, 0,22 ha, 0,17 ha ja 0,04 ha). Neist suurim kannab nime Žilė saar.

Dysnai asub madalas jääajal tekkinud lohus. Põhja katavad savi ja liiv.

Järve suubuvad	Svetyčia, Parsvytė, Garšvė ja veel 27 oja, tuues sinna ka Ažvintise järve veed. Järvest voolab välja  Dysnykščia (Dysna jõe alguse kohalik nimetus), mis suubub Dysnykštise järve. Vee läbipaistvus on suvel 0,4 m, talvel aga 2,7 m. Järve veetaset mõjutab 1959. aastal valminud Padysnise hüdroelektrijaam.Dysnai.Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 14 lk. Küladest asuvad järve kaldal Moliakalnis, Driškūnai, Varnos, Žąsiniai, Ščiurys, Čižiūnai, Daržininkai, Miliaučiškė, Grybėnai, Pagurbė, Gurbai ja Ligūnai.

Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, koha, ahven, linask, karpkala, kiisk, luts, viidikas, säinas ja angerjas.

Järve nimi on tundmatu päritoluga; võimalik, et see tuleneb tüvest disti (dysta, dido), mis tähendab kasvanut, paisunut. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 87 lk., – Vilnius: Mokslas, 1981.
Viited

Kategooria:Leedu järved
Kategooria:Ignalina rajoon