Sarik-hõbepuu

Sarik-hõbepuu (Elaeagnus umbellata) on hõbepuu perekonda kuuluv põõsaliik.

 Levik 
Pärineb Ida-Hiinast, Koreast ja Jaapanist.

 Kirjeldus 
vasakul|pisi|Sarik-hõbepuu viljad
Liik kasvab kuni 2 m kõrguse laiuva põõsana, läbimõõt võib olla kuni 3 m. Okstel paiknevad teravad ja jäigad ogad. Lehekuju on kitsas-elliptiline, ääred on kaardunud sissepoole. Lehed on noorena hõbedased, hiljem muutub lehe pealmine külg roheliseks ja alakülg jääb hõbedaseks. Õitseb mais kuni juunis. Õied on väikesed, kollase värvuse ja meeldiva aroomiga. Viljad valmivad augustis kuni septembris. Viljad on kujult ovaalsed, roosakas-punase värvusega ning kaetud kollakaspruunide hõbedaste täppidega. Viljakest on tugev, kuid viljaliha pehme. Viljad võivad paikneda ükshaaval või rühmiti sarikates. Vilja sees on luuseeme. 

 Kasvatamine Eestis 
Liigi talvekindlus Eestis on rohkeõielise hõbepuu omast veidi väiksem. Taim võib külma talve korral külmuda kuni lumepinnani, ta küll taastub, kuid see mõjub halvasti saagikusele. Kasvatamist võiks proovida Saaremaal või väiksemate saarte kuivematel liivikutel ja kaitstud kasvukohtades. 

 Kasutamine 

 Kulinaarias 
Sarik-hõbepuu viljadest saab valmistada mahla.

 Iluaianduses 
Liigil on head dekoratiivsed omadused, kevadel pakuvad silmailu sarik-hõbepuu õied, suvel on lehestik ilusa hõbedase varjundiga ning sügisel paistavad silma tema punased viljad. 

 Meetaimena 
Sarik-hõbepuud võib kasvatada meetaimena.

 Biokeemiline koostis 
Sarik-hõbepuu viljades on hapete sisaldus 1,5%, suhkrute sisaldus 7,5%, C-vitamiini sisaldus 8–45 mg 100 g toormassi kohta. 

 Viited 

Kategooria:Hõbepuulised