Maasikvaarikas

Maasikvaarikas (Rubus illecebrosus) on roosõieliste sugukonda muraka perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

pisi|Maasikvaarika koguvili.|alt= 

 Levik 
Liik pärineb Jaapani läänepoolsest osast. Sissetoodud Euroopasse, Kanadasse ning Põhja- ja Lõuna-Ameerikasse."Rubus illecebrosus". County-level distribution map from the North American Plant Atlas (NAPA). Biota of North America Program (BONAP). 2014O. Hokche, P. E. Berry & O. Huber (eds.). Nuevo Catálogo de la Flora Vascular de Venezuela 1–859. Fundación Instituto Botánico de Venezuela, Caracas 2008

 Kirjeldus 
Eestis kasvab taim kuni 50 cm kõrguseks. Taime liitlehed koosnevad 5-9 lehekesest, mille leheservad on hambulised. Lehevarred ning -rootsud on kaetud ogadega. Õied on valged, kuni 4 cm läbimõõduga. Viljade valmimise periood algab augustist, kuid õitsemine ja viljumine võib kesta kuni sügiskülmadeni. Taime vilja nimetatakse koguviljaks, mis koosneb 50-100 osaviljast, millest iga sees on üksainus seeme. Nagu ka vaarikal, nii eraldub ka maasikvaarika vili korjamisel õiepõhjast. Umbes 7-10 päeva pärast viljade värvumist omandavad need õige maitse. Maasikvaarika vili on läikivpunane ning umbes 3 cm läbimõõduga, selle maitse on mahe ning mahlane. Taim levib juurevõsudega.  

 Kasvatamine 
Taime hakati kasvatama 19. sajandi keskpaigas.
Kasvunõuded
Kasvukoht peaks olema päikeseline, kuid taimed võivad kasvada ka varjus. Samas on varjus kasvades taimel madalam saagikus ning kehvem maitse. Taim kasvab hästi nii kergematel kui raskematel muldadel, mullareaktsioon peaks jääma vahemikku 6,5–7,5. Taim on põuatundlik, kuid ei sobi kasvama ka liigniiskesse kasvukohta. 

 Kasutamine 
 Kulinaarias 
Kuna maasikvaarika värsked viljad võivad maitse poolest magedad tunduda, siis valmistatakse viljadest hoidiseid, nii tulevad maitsenüansid paremini esile. Viljadest saab valmistada mahla, veini jms. 
 Iluaianduses 
Kuid maasikvaarikat võib kasvatada ka ilutaimena, sest tegemist on hea pinnakattetaimega. Samuti sobivad nad tugeva juuresüsteemi tõttu erosioonitundlike kallakute katmiseks. Soojemates maades kasvatatakse maasikvaarika hekke, mis võivad kasvada kuni 1 m kõrguseks.  
 Ravimtaimena 
Maasikvaarika vilju on kasutatud rahvameditsiinis seedeprobleemide, hingamisteede, neeruhaiguste ja depressiooni raviks.

 Paljundamine 
Taimi paljundatakse seemnete, haljaspistikute ja lookvõrsikutega ning jagamise teel.

 Marjade biokeemiline koostis 
Maasikvaarika viljade keskmine suhkrusisaldus on 13%.  Neis leidub ka antioksüdatiivseid aineid nagu antotsüanidiine, pelargonidiini ja tsüanidiin-3-glükosiidi.

 Viited 

Kategooria:Roosõielised
Kategooria:Murakas