Paistekakk

Paistekakk on ahjusuus tule paistel küpsetatud väike leivake.Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 16.06.2020 Lõunaeesti murretes on paistekakku nimetatud õhik(as) ja ohik, idaeesti murdes pätu ja paasik, põhjaeesti murretes paisteleib ja paistekook.Väike murdesõnastik vaadatud 16.06.2020 

Paistekakke valmistati Euroopa aladel juba hilisneoliitikumis ehk rohkem kui 4000 aastat tagasi. 

Eestis on tehtud õhukesi paistekakke kuni 20. sajandi alguseni kogu maal. Põhiliselt valmistati neid odrajahust, leivateo ajal ka leivatainast. Neid küpsetati ahjusuul tule või hõõguvate süte paistel kaldu asetatud lauakesel, pajakaanel, kivil vm ning küpsetamise ajal määriti kakud rasvaga kokku. Mõnel pool pandi küpsed paistekakud hapukoorega määritult kaussi hauduma.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 198 

Paistekakke küpsetati ahjus ka tohu peal, sellist kakku nimetati tohukakuks. Kakku määriti küpsemise ajal mitu korda pekitükkidega, rannikualadel aga kasteti silgusoolveega. Hilisemal ajal tehti neid pärmitainast, mis mässiti märja riide sisse ning asetati kuuma tuha alla küpsema (tuhakook, tuhkapäts). Eriti küpsetati selliseid kakke tuhkapäeval.  Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 134

19. sajandi lõpul hakati paistekakkude asemel küpsetama juba pannkooke, algul odrajahust, hiljem nisujahust. Nisujahust paistekakud olid sepiku eelkäijaks.

Vaata ka
pliinid
karask

 Viited 

 Välislingid 
 Teraviljatoidud 
 Leivast vanal ajal Maaleht 24. detsember 2010

Kategooria:Eesti köök
Kategooria:Eesti etnograafia
Kategooria:Küpsetised