Häme lääni jalaväerügement

Häme lääni jalaväerügement ehk Tavastehusi lääni jalaväerügement, ka Hämeenlinna jalaväerügement (soome keeles Hämeen läänin jalkaväkirykmentti, rootsi keeles Tavastehus läns infanteriregemente) oli Rootsi kuningriigi sõjaväeline üksus Soomes aastatel 1626−1809.

Ajalugu
Rügemendi asutas 1626. aasta 16. veebruaril Rootsi kuningas Gustav II Adolf. Kolmekümneaastase sõja ajal asus väeosa alguses Soomes ja Eestimaal, kuid 1636. aastal saadeti Põhja-Saksamaale. 1641. aastal naasis rügement Soome, kuid juba järgmisel aastal viidi see taas Saksamaa sõjatandrile. Seekord jäi väeosa sinna kuni sõja lõpuni ja naasis Soome 1649. aastal. XVII sajandi 2. poolel olid mitmed kompaniid Liivi- ja Eestimaal garnisoniteenistuses. Kuningas Karl X Gustavi ajal osales rügement sõjas Poola vastu: selle viis kompaniid liideti krahv Jakob De la Gardie armeega ning see tegi kaasa sõjakäigu Kuramaale ja Leetu. Põhjasõja alguses aastatel 1700−1703 dislotseerus väeosa Riias. 1708. aastal võttis see osa sõjategevusest Ingerimaal, kuid kandis vangilangenute näol suuri kaotusi ja see formeeriti uuesti. Rügement osales Vene-Rootsi sõdades aastatel 1788−1790 ja 1808−1809. Pärast Soome Venemaaga liitmist väeosa kaotati.

Koosseis
Rootsi jalaväerügement koosnes XVII sajandi lõpul ja XVIII sajandi algul reeglina staabist ja kaheksast kompaniist. Taktikaliselt jagunes rügement kaheks eskadroniks ehk pataljoniks (kummaski neli kompaniid), millest ühte juhtis ooberst, teist ooberstleitnant või erandjuhul major. Kõige olulisem üksus oli ihukompanii, mis allus otse rügemendi ülemale. Ühe kompanii eesotsas oli ooberstleitnant ja teist juhtis major. Ülejäänud viit kompaniid juhtisid kaptenid. Häme lääni jalaväerügemendis oli majori kompanii tuntud ka premier-majori ja Asikkala kompanii sekund-majori kompaniina. 1696. aastal kuulus väeosasse 1025 meest. 1791. aastal formeeriti rügemendi juurde neljast kompaniist koosnev jäägripataljon.

Kompaniid
Ihukompanii
Ooberstleitnandi kompanii
Majori kompanii
Sysmä kompanii
Sääksmäki kompanii
Asikkala kompanii
Jämsä kompanii
Rautalampi kompanii

Rügemendi ülemad
 Alates Kuni Nimi Auaste 1626 1643 Henrik Burtz ooberst 02.06.1643 1652 Johann (Hans) Ritter (suri 1652) ooberst 1652 1674 Berend Mellin (1608−1690) ooberst 1674 10.03.1678 Diedrik von Essen (1620−1678) ooberst 24.04.1678 15.01.1686 Georg Anton von Brackel (1627−1686) ooberst 09.02.1686 02.01.1707 vabahärra (a-st 1693) Georg Johann von Maydell (1648−1710) ooberst (a-st 1700 kindralmajor, a-st 1703 kindralleitnant, a-st 1706 jalaväekindral) 11.11.1707 1708 Gustaf Zülich (1666−1743) ooberst 28.11.1712 30.08.1727 vabahärra Otto Johann von Maydell (1682−pärast 1736) ooberst (a-st 1719 kindralmajor) 30.08.1727 29.02.1728 vabahärra Carl Henrik Wrangel af Adinal (1681−1755) ooberst 29.02.1728 18.12.1734 Lorentz von Numers (1673−1736) ooberst 18.12.1734 16.02.1752 vabahärra Christoffer Conrad Bildstein (1672−1752) ooberst 14.04.1752 13.12.1765 Peter von Törne (1690−1765) ooberst (a-st 1764 kindralmajor) 11.02.1766 30.03.1766 Conrad Christian von Blixen (1716−1787) ooberst 30.03.1766 29.10.1772 Baltzar Achates von Platen (1712−1782) ooberst 29.10.1772 24.05.1780 vabahärra Carl Johan Schmiedefelt (1717−1797) ooberst (a-st 1776 kindralmajor) 24.05.1780 02.12.1790 krahv Fredric Arvidsson Posse (1727−1794) kindralleitnant 02.12.1790 30.08.1794 Carl Gustaf Ehrnrooth (1744−1817) ooberst 30.08.1794 15.09.1812 Hans Henrik Gripenberg (1754−1813) ooberst (a-st 1808 kindralmajor)

Kirjandus
Wirilander, Kaarlo. Suomen armeijan upseeristo ja aliupseeristo 1718–1810. Virkatalohaltijoiden luettelot. − Suomen Historiallinen Seura. Käsikirjoja III. Helsinki: 1953.
Kategooria:Rootsi sõjanduse ajalugu
Kategooria:Soome sõjandus
Kategooria:Põhjasõja Rootsi väeüksused