Time'i aasta inimene

Aasta inimene (inglise keeles Time Person of the Year; kuni 1999 "Aasta mees" või "Aasta naine") on Ameerika Ühendriikide uudisteajakirja Time iga-aastane teemanumber, mis tõstab esile ja kajastab teatud inimest, gruppi, ideed või objekti, kes või mis on vastavat aastat ajakirja arvates kõige enam mõjutanud. 

Esimene aasta inimest kajastav number ilmus 1927. aastal ja selle kaanel oli lendur Charles Lindbergh. Aunimetust ei anta üksnes üksikisikutele: seda on antud ka abielupaaridele, poliitilistele oponentidele, poliitilistele kaastöölistele, inimrühmadele ja koguni elututele objektidele.

 Aasta inimesed 
+AastaValikEluaastadPõhjus1927Charles Lindbergh 1902–1974Esimene soololend üle Atlandi ookeani.1928Walter Chrysler1875–19401928 liitis Chrysler oma Chrysler Chrysler Corporationi Dodge'iga ja alustas Chrysler Buildingu ehitamist.1929Owen D. Young1874–1962Juhtis komiteed, mille tulemusena sündis 1929. aastal Youngi plaan, kava Saksamaa I maailmasõja järgsete reparatsioonide tasumiseks.1930Mahatma Gandhi1869–1948Gandhi oli India iseseisvusliikumise juht. 1930. aastal juhtis ta 24 päeva kestnud 385 km pikkust protestimarssi Briti võimu idee vastu kehtestada soolamaks.1931Pierre Laval1883–1945Laval valiti Prantsusmaa peaministriks 1931. Ta oli Ameerika Ühendriikides populaarne, kuna oli vastu president Hooveri kehtestatud moratooriumile ehk I maailmasõja reparatsioonimaksete ajutisele peatamisele.1932Franklin D. Roosevelt1882–1945Roosevelt võitis 1932. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised, edestades mäekõrguselt ametis olevat presidenti Herbert Hooverit.1933Hugh S. Johnson1882–19421933 määrati Johnson National Recovery Administrationi juhiks. President Roosevelti Uue kursi poliitika raames oli tema ülesandeks kokku tuua tööstus, tööjõud ja valitsus ning luua uued tööstuse ja tööjõupraktikate koodeksid.1934Franklin D. Roosevelt1882–19451934. aastal hakkasid Rooseveldi Uue kursi poliitikad vilja kandma.1935Haile Selassie1892–1975Selassie oli Etioopia keiser 1935. aastal, mil Itaalia väed Etioopiasse tungisid ja algas Teine Itaalia-Abessiinia sõda.1936Wallis Simpson1896–19861936. aastal loobus Ühendkuningriigi kuningas Edward VIII troonist, et abielluda Wallis Simpsoniga.1937Chiang Kai-shek
Soong Mei-ling1887–1975
1898–2003Chiang Kai-shek oli Hiina Vabariigi president Teise Hiina-Jaapani sõja puhkemise ajal 1937. aastal. Soong oli tema abikaasa 1927. aastast kuni mehe surmani. Ajakirjas nimetati teda Madame Chiang Kai-shekiks ja neid tunnustati koos "aasta abielupaarina".1938Adolf Hitler1889–1945Saksamaa kantslerina liitis Hitler Austria ja Sudeedimaa 1938. aastal anšlussi ja Müncheni kokkuleppega Saksamaaga.1939Jossif Stalin1878–19531939 oli Stalin Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei peasekretär ja riigi de facto juht. Ta allkirjastas Natsi-Saksamaaga mittekallaletungipakti ja tungis seejärel Poolasse.1940Winston Churchill1874–1965Churchill oli Ühendkuningriigi peaminister 1940, mil toimusid Dunkirki evakuatsioon ja lahing Britannia pärast.1941Franklin D. Roosevelt1882–1945Roosevelt oli USA president 1941, mil toimus Pearl Harbori rünnak, USA kuulutas Jaapanile sõja ning Ameerika Ühendriigid astusid Teise maailmasõtta.1942Jossif Stalin1878–1953Stalin oli NLKP peasekretär ja NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees ajal, mil toimus Stalingradi lahing (1942–1943).1943George Marshall1880–1959USA armee staabiülemana vastutas kindral Marshall Ameerika Ühendriikide tegevuse eest Teises maailmasõjas.1944Dwight D. Eisenhower1890–1969Kindral Eisenhower oli liitlasvägede ülemjuhataja Euroopas II maailmasõja ajal ja juhtis operatsiooni Overlord, mis oli osa Normandia dessandist.1945Harry S. Truman1884–1972Roosevelti surma järel sai asepresidendist Trumanist 1945 USA president. Ta andis käsu heita Hiroshimale ja Nagasakile tuumapommid.1946James F. Byrnes1879–1972Byrnes oli USA riigisekretär (ehk välisminister) 1946. aasta Iraani kriisi ajal, mil ta oponeeris teravalt Stalinile. Ta oli vastu rahandusminister Henry Morgenthau Jr Teise maailmasõja järgsele Saksamaa deindustrialiseerimise plaanile.1947George Marshall1880–19591947 USA riigisekretäriks saanud Marshall oli Marshalli plaani autor.1948Harry S. Truman1884–19721948 valiti Truman USA presidendiks.1949Winston Churchill1874–1965"Poolsajandi inimeseks" tituleeritud Churchill juhtis Suurbritannia liitlasvägede osana Teises maailmasõjas võidule.1950Ameerika sõdurKorea sõjas (1950–1953) võitlevad Ameerika Ühendriikide sõdurid.1951Mohammad Mossadegh1882–1967Pärast 1951 Iraani peaministriks saamist natsionaliseeris Mossadegh riigi naftavarud ja algas Abadani kriis (1951–1954).1952Elizabeth II1926–2022Pärast oma isa kuningas George VI surma asus Elizabeth II 1952. aastal Ühendkuningriigi troonile.1953Konrad Adenauer1876–19671953 valiti Adenauer tagasi Lääne-Saksamaa kantsleriks.1954John Foster Dulles1888–1959USA riigisekretärina pani Dulles aluse Kagu-Aasia Lepingu Organisatsioonile.1955Harlow Curtice1893–1962Curtice oli General Motorsi president 1953–1958. 1955. aastal osteti 5 miljonit General Motorsi sõidukit ja sellest sai esimene kontsern, mis teenis aastaga üle miljardi USA dollari.1956Ungari vabadusvõitlejaUngari revolutsionäärid 1956. aasta luhtunud ülestõusus.1957Nikita Hruštšov1894–19711957. aastal surus NSV Liidu 1953. aastal juhtima asunud Hruštšov maha presiidiumi liikmete katse ta võimult kõrvaldada ning alustas NSV Liidu kosmoseprogrammi, saates orbiidile Sputnik 1.1958Charles de Gaulle1890–1970De Gaulle määrati 1958 Prantsusmaa peaministriks. Pärast Neljanda Vabariigi lõppu valiti ta Viienda Vabariigi presidendiks.1959Dwight D. Eisenhower1890–1969Eisenhower oli Ameerika Ühendriikide president 1953–1961.1960Ameerika teadlasedGeorge Beadle, Charles Draper, John Enders, Donald A. Glaser, Joshua Lederberg, Willard Libby, Linus Pauling, Edward Purcell,Isidor Rabi, Emilio Segrè, William Shockley, Edward Teller, Charles Townes, James Van Allen ja Robert Woodward.1961John F. Kennedy1917–1963Kennedy valiti 1961 Ameerika Ühendriikide 35. presidendiks.1962Paavst Johannes XXIII1881–1963Johannes XXIII oli roomakatoliku kiriku pea 1958–1963. Kuuba kriisi ajal 1962. aastal kutsus ta üles rahu saavutama ning teda tunnustasid selle eest konflikti mõlemad pooled. Samal aastal kutsus ta kokku Vatikani II kirikukogu.1963Martin Luther King1929–1968Kodanikuõiguste liikumise juht King pidas 1963. aastal oma kuulsa kõne "I have a dream" ("Mul on üks unistus").1964Lyndon B. Johnson1908–1973Johnson valiti USA presidendiks. Ta seisis selle eest, et võetaks vastu 1964. a kodanikuõiguste akt, kuulutas sõja vaesusele ning suurendas Ameerika Ühendriikide kohalolu Vietnami sõjas.1965William Westmoreland1914–2005Kindral Westmoreland oli USA vägede juht Lõuna-Vietnamis Vietnami sõja ajal.1966PärijaAmeerika Ühendriikide alla 25-aastaste põlvkond.1967Lyndon B. Johnson1908–1973Johnson oli Ameerika Ühendriikide 36. president aastatel 1963–1969.1968Apollo 8 astronaudidApollo 8 meeskond (William Anders, Frank Borman ja Jim Lovell) olid esimesed inimesed, kes lahkusid Maa orbiidilt, jõudsid Kuu orbiidile ja panid nõnda aluse esimesele mehitatud maandumisele Kuul 19691969Ameerika keskläänlasedUSA kesklääne ja lõunaosariikide elanikud, "vaikiv enamus".1970Willy Brandt1913–1992Lääne-Saksamaa kantsler, kes püüdis idablokiga suhteid parandada.1971Richard Nixon1913–1994Nixon oli Ameerika Ühendriikide president aastatel 1969–1974.1972Richard Nixon
Henry Kissinger1913–1994
1923–20231972 külastas Nixon koos oma julgeolekunõuniku Kissingeriga esimese Ameerika Ühendriikide presidendina Hiinat. Hiljem sõlmis ta NSV Liiduga relvastuse piiramise leppe (SALT I).1973John Sirica1904–1992Sirica oli kohtunik, kes tegi otsuse, mille järgi Nixon pidi üle andma Watergate'i skandaaliga seotud salvestised Valges Majas peetud vestlustest.1974Kuningas Faisal1906–19751973–1974 naftakriisi põhjustas Saudi Araabia otsus oma nafta maailmaturult eemaldada protestiks Lääne toetuse vastu Iisraelile Yom Kippuri sõjas.1975Ameerika naisedSusan Brownmiller, Kathleen Byerly, Alison Cheek, Jill Conway, Betty Ford, Ella Grasso, Carla Hills, Barbara Jordan, Billie Jean King, Carol Sutton, Susie Sharp ja Addie Wyatt.1976Jimmy Cartersnd 1924Carter valiti Ameerika Ühendriikide presidendiks.1977Anwar Sadat1918–1981Egiptuse president Sadat külastas esimese araabia liidrina 1977 Iisraeli, et arutada Iisraeli-Egiptuse suhete normaliseerimist.1978Deng Xiaoping1904–1997Xiaoping kõrvaldas võimult Hua Guofengi ja temast sai Hiina Rahvavabariigi de facto liider.1979Ruhollah Khomeini1902–1989Khomeini oli 1979. aasta Iraani revolutsiooni liider ja temast sai Iraani kõrgeim juht.1980Ronald Reagan1911–2004Reagan valiti senise presidendi Jimmy Carteri asemel Ameerika Ühendriikide presidendiks.1981Lech Wałęsasnd 1943Ametiühingu Solidaarsus juht ja Gdański kokkuleppe sõlmimise eestvedaja, kuni ta 1981. detsembris arreteeriti.1982Arvuti"Aasta masin", mis kuulutas infoajastu algust.1983Ronald Reagan
Juri Andropov1911–2004
1914–19841983. aastal tungis USA Grenadale ja Reagan pani aluse nn Tähesõdade programmile.
NLKP Keskkomitee peasekretär Andropov kritiseeris initsiatiivi tugevalt1984Peter Ueberrothsnd 1937Ueberroth oli 1984. aasta Los Angelese suveolümpiamängude organiseerimiskomitee president.1985Deng Xiaoping1904–1997Hiina liidrina viis Xiaoping läbi ulatuslikud majandusreformid, pannes aluse nn sotsialistlikule turumajandusele.1986Corazon Aquino1933–2009Filipiinide 1986. aasta revolutsiooni juhtfiguur, valiti samal aastal riigi presidendiks.1987Mihhail Gorbatšov1931–2022NLKP Keskkomitee peasekretär Gorbatšov alustas Nõukogude Liidus poliitiliste reformide ehk perestroikaga.1988Ohustatud planeet Maa"Aasta planeet"1989Mihhail Gorbatšov1931–2022"Aastakümne inimeseks" nimetatud Gorbatšov viis 1989. aastal läbi esimesed vabad valimised Nõukogude Liidus. 1990George H. W. Bush1924–2018Ameerika Ühendriikide presidendina vastutas Bush USA vägede osaluse eest Lahesõjas (1990–1991).1991Ted Turnersnd 1938CNN-i asutaja. Ajakiri tõstis esile viisi, kuidas CNN kajastas Lahesõda ja operatsiooni Kõrbetorm: "ajalugu just siis, kui see parasjagu sünnib".1992Bill Clintonsnd 1946Ameerika Ühendriikide presidendiks valiti Clinton.1993RahusõlmijadYasser Arafat, F. W. de Klerk, Nelson Mandela ja Yitzhak Rabin. Lõuna-Aafrika president de Klerk vabastas Mandela 1990. aastal vanglast ja nad asusid koos apartheidisüsteemi likvideerima. Palestiina liider Arafat ja Iisraeli peaminister Rabin allkirjastasid 1993 Oslo rahulepingu.1994Paavst Johannes Paulus II1920–2005Roomakatoliku kiriku pea 1978–2005.1995Newt Gingrichsnd 19431994 saavutasid vabariiklased Esindajatekojas esimest korda 40 aasta järel enamuse. Gingrich valiti 1995 Esindajatekoja spiikriks.1996David Hosnd 1952AIDS-iuuringute eestvedaja.1997Andrew Grove1936–2016Grove oli 1997 pooljuhitööstuse eestvedaja Intel tegevjuht.1998Bill Clinton
Ken Starrsnd 1946
snd 1946Monica Lewinsky skandaali järel tagandas esindajatekoda Clintoni ametist, kuid senat vabastas ta süüdistusest. Starr oli jurist, kes avaldas 1998 oma raporti, mille põhjal tagandamisjuurdlus algatati.1999Jeff Bezossnd 1964Bezos on Amazoni asutaja ja tegevjuht.2000George W. Bushsnd 19462000 valiti Bush Ameerika Ühendriikide presidendiks.2001Rudy Giulianisnd 1944Giuliani oli 11. septembri terrorirünnakute ajal New Yorgi linnapea.2002VilepuhujadCynthia Cooper, Coleen Rowley ja Sherron Watkins. Cooper avalikustas WorldComi 3,8 miljardi dollari suuruse raamatupidamispettuse. FBI agent Rowley andis tunnistusi selle kohta, kuidas FBI 11. septembri terrorirünnakute alast informatsiooni väärkasutas. Watkins avalikustas ebakorrapärasused Enroni finantsaruannetes ja raamatupidamises.2003Ameerika sõdurAmeerika Ühendriikide relvajõud kogu maailmas, eriti Iraagi sõjas (2003–2011).2004George W. Bushsnd 19462004 valiti Bush tagasi Ameerika Ühendriikide presidendiks, ta vastutas USA osaluse eest Iraagi sõjas.2005Head samariitlasedBono, Bill Gates ja Melinda Gates. Rokkansambli U2 laulja Bono organiseeris 2005. aastal "Live 8" kontserdid. Microsofti asutaja Bill Gates asutas koos abikaasaga heategevusliku Bill & Melinda Gates Foundationi.2006SinaÜksikisikutest sisuloojad veebis.2007Vladimir Putinsnd 19522007 lõppes Putini teine ametiaeg Venemaa presidendina ning peagi sai temast peaminister.2008Barack Obamasnd 1961Obama võitis vastaskandidaat John McCaini ja valiti USA 44. presidendiks.2009Ben Bernankesnd 1953Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi juht 2007–2008 majanduskriisi ajal.2010Mark Zuckerbergsnd 1984Suhtlusvõrgustiku Facebook looja.2011ProtestijaÜlemaailmsed protestiliikumised nagu Araabia kevad, Hõivake Wall Street, Hispaania kasinuspoliitika vastane Movimiento 15-M, Tea Party, protestid Tšiilis, Kreekas, Indias ja Venemaal.2012Barack Obamasnd 19612012 valiti Obama tagasi Ameerika Ühendriikide presidendiks, ta võitis vastaskandidaati Mitt Romneyt.2013Paavst Franciscussnd 1936Franciscus valiti roomakatoliku kiriku peaks pärast Benedictus XVI paavstiametist taandumist.2014Ebola vastu võitlejadTervishoiutöötajad, kes aitasid peatada ebolaviiruse levikut Lääne-Aafrika epideemia ajal. Dr Jerry Brown (Eternal Love Winning Africa Hospital), Dr. Kent Brantly (Samaritan's Purse), Ella Watson-Stryker (Piirideta Arstid), Foday Gallah, Salome Karwah.2015Angela Merkelsnd 1954Saksamaa kantsler alates 2005, juhtiv poliitik Kreeka võlakriisi ja Euroopa põgenikekriisi ajal.2016Donald Trumpsnd 1946Trump valiti Ameerika Ühendriikide presidendiks, võites vastaskandidaat Hillary Clintonit.2017VaikusemurdjadSeksuaalse ahistamise avalikustajad, sealhulgas MeToo liikumine. Maasikakorjaja Isabel Pascual (pseudonüüm), lobitöötaja Adama Iwu, näitleja Ashley Judd, tarkvarainsener Susan Fowler, laulja ja laulukirjutaja Taylor Swift ja anonüümne haiglatöötaja.2018ValvuridMõrvatud või vangistatud ajakirjanikud. Washington Posti kolumnist Jamal Khashoggi, kes mõrvati Saudi printsi kritiseerimise eest; Filipiini uudisteportaali Rappler toimetaja Maria Ressa, kes kritiseeris presidendi vastuolulisi poliitikaid; Reutersi ajakirjanikud Wa Lone ja Kyaw Soe Oo, kes vangistati Myanmaris, kus nad uurisid rohingjate tapmist; Marylandi ajalehe The Capital töötajad, kelle kontorit ründas massitulistaja, kes tappis viis inimest.2019Greta Thunbergsnd 2003Keskkonnaaktivist ja liikumise Fridays For Future (Koolistreik kliima eest) asutaja.2020Joe Biden
Kamala Harrissnd 1942
snd 19642020. valiti Biden Ameerika Ühendriikide presidendiks ja Harris asepresidendiks, võites nõnda ametis olevat president Donald Trumpi ja asepresident Mike Pence’i. Harrisest sai esimene asepresidendiks valitud naine, afroameeriklane ja Aasia päritolu ameeriklane.2021Elon Musksnd 1971Tesla, Inc. juht ja SpaceX asutaja, 2021. aasta seisuga maailma rikkaim inimene.2022Volodõmõr Zelenskõisnd 1978Ukraina president, kes juhib visa võitlust agressiooni alustanud Venemaa vägede vastu. 2023Taylor Swiftsnd 1989laulja ja laulukirjutaja. Tema 2023. aastal alanud kontserditurneest "The Eras Tour" sai ajaloo kõige edukam turnee. Swift oli ka üks 2017. aastal Time'i aasta inimesteks valitud "Vaikusemurdjatest".2024Donald Trumpsnd 19462024 valiti Trump teist korda Ameerika Ühendriikide presidendiks.

 Välislingid 
 Aasta inimene Time'i kodulehel (inglise keeles)

Kategooria:Time