Roovialune

Roovialune oli lahtise koldega lameda või võlvlaega tulekindel köögiruum, roovialuses paiknes tavaliselt ka tubasid kütva suitsuahju suuEesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 182.

Algselt oli roov lahtise kolde kohal paiknev vitstest punutud ja saviga tulekindlaks muudetud kate, Eestis leidus selliseid rannarootslaste aladel. 

Kesk-Euroopas arenes roovist mantelkorsten, milles lagi ahenes korstnaks, ulatudes läbi katuse. Sellisena ehitati keskajal Baltimaades linna- ja mõisaelamud. 19. sajandi keskpaigani ehitati roovialuseid ka kõrtsides. Eesti talurahvas roovialusega elamuid peaaegu ei ehitanud. Vähesel määral leidus neid Saaremaal, harva ka Lõuna-Eestis. Rohkem ehitati roovialusega elamuid Läti lääneosas ja  KuramaalEesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 258.

 Viited 

Välislingid
Roovialune Mihkli Talumuuseum

Kategooria:Arhitektuur
Kategooria:Taluarhitektuur
Kategooria:Etnograafia
Kategooria:Ruumid