Leliūnai

Leliūnai on alev Leedus Utena rajoonis, Leliūnai valla halduskeskus. Alev asub Utenast 13 kilomeetrit edelas 159 ha suuruse Leliūnai paisjärve ääres. 

Leliūnais on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on rahvakunstnik Vytautas Valiušise keraamikamuuseum, endise Leliūnai mõisa hooned ja 1905. aastal ehitatud katoliku kirik. Alevi lähedal asub Leliūnai lohukivi.

Elanikkond

<tr valign=top><td>
 305 (1867)
 305 (1897)
 184 (1902)
 258 (1923)
 242 (1959)
 252 (1970)
 360 (1978)
<td>
 378 (1979)
 416 (1985)
 518 (1989)
 483 (2001)
 503 (2006)
 412 (2011)

 Nimi 

Alev on nime saanud ümbruskonna soode järgi: nimi tuleneb sõnast liūnas (tõlkes soo). Esimesed sealsed mõisnikud kõnelesid prantsuse keelt, kust pärineb eesliide le.

pisi

 Ajalugu 

Leliūnai mõisast ja selle juures asuvast külast on esimesed teated XVII sajandi algusest. Esimene kirik ehitati sinna aastal 1698. Kuna sealt läks läbi Kaunase ja Zarasai vaheline maantee, kujunes asula peagi õitsval järjel aleviks. Aastal 1788 ehitati sinna vana kiriku asemele uus, millest sai 1793. aastal kohaliku kihelkonna kirik. 1853. aastal rajati alevisse esimene kool. Jaanuariülestõusu ajal toimus alevi juures lahing. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Лелюны.Лелюны. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 3 (Лаарсъ — Оятъ). СПб, 1867, 26 lk. 1900. aastal hakati vana puukiriku asemele kavandama uut tellistest hoonet, mis valmis 1905. aastal.  avati Peterburi ja Varssavi vaheline postimaantee, alevisse rajati selle hobupostijaam. 1883. aastal ehitati alevisse vana põlenud kiriku asemele uus.

Aastal 1941 toimetasid Saksa okupatsiooniväed ligi 50 Leliūnai juuti Utenasse hukkamisele. Aastail 1941–1944 asus sealses koolimajas sõjavangide laager. Sõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad, 1949. aastal asus seal metsavendade staap. 1950. aastal avati alevis NKVD osakond. Nõukogude perioodil oli asula kohaliku kolhoosi keskasulaks.Leliūnai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 714 lk. 1980. aastatel ühendati aleviga naabruses asunud Leliūnai küla.

 Tuntud elanikke 

Algimantas Baltakis – leedu luuletaja
Juozas Karosas – leedu organist ja helilooja
Kazimieras Meškauskas – leedu majandusteadlane

 Viited 

 Välislingid 

Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
Alev portaalis vietoves.Lt

Kategooria:Utena rajoon
Kategooria:Leedu alevid