Boris Pertel

Boris Pertel (21. aprill (vkj) / 3. mai 1888 Peterburi – 27. märts 1955 Neustädt, Marburg-Biedenkopf, Hessen, Lääne-Saksamaa) oli eesti päritolu laskesportlane, insener ja Paide linnategelane. 

Elulugu
Ta sündis kolleegiumiassessor Vladimir Perteli (1847–1924 Paide; hilisem tõeline riiginõunik) ja tema abikaasa Johanna Louise (1854 Paide – 1927 Paide; sünd. Kabermann) pojana. Ta ristiti Peterburis Oldenburgi Prints Peteri varjupaiga kirikus (Приют принца Петра Григорьевича Ольденбургского) ning ta vaderid olid aadlik Mihhail Sergejevitš Nekljudov ja sugulane Luisa Kabermann.

Ta õppis Mohhovaja tänaval asunud Teniševi erakoolis (Тенишевское училище). 1907. aastal astus ta Riia Polütehnilisse Instituuti, kus õppis masinateadust.

Riias õppides tutvus Pertel lätlastest üliõpilaslaskuritega ning kuulus Leonardus Syttini, Walter Bodnecki, Pavel Liethi ja Harald Blau kõrval Āgenskalnsi Laskurite Ühenduse (Āgenskalna Strēlnieku Biedrības) liikmete hulka. 

Boris Pertel osales Venemaa keisririigi koondises 1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis. Ta kogus jahilaskmises kaevikrajal 11 silma ja jäi 61 sportlase seas jagama 55. kohta. 

Millalgi 1920.–1930. aastate vahetusel asus ta elama Paidesse, kus päris 1929. aastal oma vanematele kuulunud elumaja aadressil Pikk 33.

1933. aastal oli ta üks neist, kes toetas oma allkirjaga vabadussõjalaste põhiseaduse eelnõud. Samal aastal kandideeris ta ka majaomanikke ühendava Majandusliidu nimekirjas Paide linnavolikokku. 

1934. aasta märtsis valiti Boris Pertel Paide linnavolikogu ehituskomisjoni liikmeks ning riigivanema ning riigikogu valimiste Paide linnajaoskonna komisjoni asendusliikmeks.

1935. aastal kolis ta Tallinna ning ehituskomisjoni võeti tema asemele asendusliige.

1937. aastal võeti ta surnud Felix Trossi asemikuna Paide linnavolikogu liikmeks ning ta kandideeris sinna uuesti 1939. aasta septembris. 

Varsti lahkus ta Umsiedlung'i käigus koos abikaasaga Saksamaale. Nende etteteatamata lahkumist kajastati ajakirjanduses korduvalt, mainides muuhulgas ka linnaasjade unarusse jätmist. Tema maja pandi pärast Pertelite Eestist lahkumist enampakkumisele, linn ei soovinud oma eelisostuõigust kasutada. 1940. aasta jaanuaris leiti maja pööningult püss koos 15 lahingupadruniga; need usuti olevat kuulunud Boris Pertelile.

Isiklikku
Boris Pertel abiellus 20. juuli 1915 Valmieras Kuressaare kaupmehe suguvõsast pärineva Auguste Margarete Leontine Heldtiga (sünd. 1895). Boris Perteli abikaasa vend oli Eesti poliitik ja õpetaja, Tallinna toomkooli direktor Willibald Heldt (1900–1968).
Viited

Välislingid

"Eesti sai ootamatult olümpiasportlase võrra rikkamaks" sport.err.ee, 11.05.2020
Foto Boris Pertelist ja tema emast Järvamaa Muuseumis

Kategooria:Eesti jahilaskjad
Kategooria:Venemaa sportlased
Kategooria:Paide linnavolikogu liikmed
Kategooria:Eestlased Lätis
Kategooria:Eestlased Saksamaal
Kategooria:Sündinud 1888
Kategooria:Surnud 1955