Theodor Schwann

Theodor Ambrose Hubert Schwann [švann] (7. detsember 1810 Neuss – 11. jaanuar 1882 Köln) oli Saksa füsioloog ja histoloog, üks rakuteooria loojaid ja sõnastajaid. Koos Matthias Jakob Schleideniga töötas ta 19. sajandi keskpaigas rakuteooria kallal, mis näitas, et kõik elusorganismid koosnevad rakkudest.

Schwann õppis esmalt Kölnis jesuiitide kolledžis ning jätkas seejärel õpinguid mitmes ülikoolis. 1829. aastal alustas ta meditsiiniõpinguid Bonni ülikoolis, kus omandas 1831. aastal filosoofia bakalaureusekraadi. Edasi õppis ta Würzburgi ülikoolis ning lõpetas Berliini ülikooli, kus kaitses 1834. aastal meditsiinidoktori kraadi.

Pärast doktorikraadi omandamist töötas Schwann mõnda aega Berliini ülikoolis väljapaistva füsioloogi Johannes Peter Mülleri assistendina, tegeledes mikroskoopia ja histoloogiliste uuringutega.

Schwann avastas 1836. aastal maonõres sisalduva seedeensüümi pepsiini ning tõestas, et pärmseened on elusorganismid ja käärimisprotsessi põhjustajad. Tema järgi on nimetatud ka Schwanni rakud, mis moodustavad närvikiudude müeliinkesta. 

1839. aastal sai Schwann anatoomia professoriks Leuvenis (Université Catholique de Louvain) Belgias. Alates 1848. aastast töötas ta Liège'i ülikoolis (University of Liège), kus tegeles anatoomia, embrüoloogia ja füsioloogia õpetamise ning uurimistööga kuni teadlaskarjääri lõpuni. 

Schwanni teadustööd avaldasid märkimisväärset mõju kaasaegse bioloogia ja meditsiini arengule; eriti oluline oli tema panus rakuteooria kujunemisse, mis on üks nüüdisaegse bioloogia ja histoloogia alustalasid.

1845. aastal pälvis Schwann Copley medali, 1879. aastal valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks ning ta oli ka Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.

 Viited 

Kategooria:Saksamaa anatoomid
Kategooria:Saksamaa füsioloogid
Kategooria:Sündinud 1810
Kategooria:Surnud 1882