Nõelakindad

Nõelakinnas (ka viltkinnas) on erilise nõelaga punutud ja viltjaks vanutatud kinnas.Eesti keele seletav sõnaraamat  vaadatud 01.05.2020 

 Ajaloost 
Lääne- ja Kesk-Euroopas olid nõelakindad tuntud juba I aastatuhande algupoolel. Ida-Euroopas, Skandinaavias, Soomes ja Baltimail võeti need kasutusele mõnevõrra hiljem. Eestis on nõelakindad teada 11. sajandist.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 185

19. sajandi keskosas olid nõelakindad kasutusel veel eesti pulma- ja matusekommetes, igapäevasest kasutusest olid nad kadumas. Need asetati näiteks pulmade ajal veimavakale kurjade vaimude peletamiseks.Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 128

 Teostus  
Nõelakindaid tehti jämedast valgest villasest lõngast, kasutades suurt lamedat luu-, puu- või metallnõela. Seejärel kindad vanutati tugevasti viltjaks. Sellised labakindad olid tömbi otsa ja veidi laieneva suuga, mille äärt kaunistasid värvilised tikkeread, Saaremaal ka narmad. Kudumisvarrastel kootud kindad hakkasid levima 14. sajandil ning tõrjusid nõelakindad aja jooksul kõrvale..

 Vaata ka 
 kirikindad
 kätised
randmeribad
 labakinnas
 vetukad

 Viited  

 Välislingid 

 Nõelakindad, Eesti Rahva Muuseum
 Traditsioonid Eestis, Ann Ojaste 2009

Kategooria:Etnograafia
Kategooria:Eesti rahvakultuur
Kategooria:Käsitöö
Kategooria:Riietus