Ninja

Ninjad (忍者, ka 忍び shinobi) olid välja õppinud palgamõrvarid ning spioonid keskaegses Jaapanis.

 Ajalugu 
Jaapani folkloori järgi pärinevad ninjad deemonist, kes oli poolmees ja poolvares. Tegelikult arenesid nad aeglaselt, vastandudes kõrgklassi samuraidele feodaalses Jaapanis. Ninja võitluskunst ninjutsu hakkas välja kujunema aastatel 600–900. See sisaldas treeningut, mis kasutas ära Jaapani mägist maastikku. Esimeseks ninjaks peetakse Otomono Sahitot, kelle prints Shotoku (574–622) palkas spiooniks ning kes väidetavalt suutis palju infot korraga meelde jätta.

Ninjade kõrgaeg oli 12.–16. sajandil, kui Jaapanis oli palju sõdu ning konflikte. See tekitas vajaduse spionaaži, infiltreerumise ning salaagentide järele. Eriti palju tööd leidsid ninjad Sengoku perioodil (1467–1568), kui Jaapanis oli kodusõda. Pärast Jaapani ühendamist töötas väike hulk (200–300) ninjasid edasi salapolitseina riigi heaks. Kui saabus Edo periood ning sellega koos ka rahuperiood, siis kadus vajadus ninjade järele.

 Iga ja Koka klannid 
Jaapanis oli 49 ninjade klanni, kuid neist kõige tuntumad ja mõjukamad olid Iga ja Koka (kirjutatakse ka kui Koga) klannid. Ninjade kunsti anti liini mööda järgnevatele põlvkondadele edasi. Oluliseks ei peetud niivõrd veresugulust, vaid võimekust ning klanniga seotust.

Koka klann asus Shiga prefektuuris ning paiknes seega Kyoto ja Edo (tänapäeva Tokyo) vahel. Klann koosnes 53 perekonnast, kellest üks oli peaperekond. Koka klanni ninjad kasutasid nii varglikkust kui ka pettust, et end varjata.

Iga asus Mie prefektuuris ning klannis olid suurmeistrid, kelle õpetustest lähtuti. Kolm Iga klanni suurmeistrit olid Hattori Hanzo, Momochi Tambanokami ja Fujibayashi Nagatonokami. Nad kõik kontrollisid erinevat Iga klanni territooriumit ning pärandasid suurmeistri nime edasi. Igas klannis õpiti erinevaid maskeerimise, varjamise, käsivõitluse, lõhkainete ning mürkide kasutamise tehnikaid.

 Varustus 
Ninjad kandsid üldjuhul tumedaid riideid, et öösel märkamatuna püsida. Tavapärane ninjade riietus sisaldas pükse, kedrisid (kinga- või säärekatted), kaitsvaid kindaid, jakki, vööd ning pea- ja näokatet. Need kõik olid valmistatud pehmest materjalist, et mitte teha liikudes häält, ning sisaldasid palju taskuid. Vahel kanti riietuse all ka turvise osasid ning vastavalt vajadusele ka kamuflaaži.

Ninja kõige olulisem relv oli katana. Katana on traditsiooniline kumer jaapani mõõk, mis paistab silma oma tugevuse ja teravuse poolest. Nii sai seda kasutada ka löögi blokeerimiseks. Vastavalt vajadusele võis ninja otsustada ka lühema ja/või sirgema katana kasuks. Ninjad kandsid katanat peamiselt seljas nii, et käepide oli vasaku kõrva juures. 

Lisaks katanale kasutasid ninjad ka varjatud relvi. Näiteks võis tavapärase välimusega lehvik varjata endas tera. Kasutati ka varjatud teraga nugasid, jalutuskeppe ja muid esemeid. Kuna ninjad pidid olema pädevad ka vibu ja nooltega, siis kanti kaasas mugavamaks kasutamiseks väiksemaid ninjade vibusid. Oluline osa ninja varustusest oli ka konks, mille külge oli seotud peenike nöör ning mida kasutati ronimiseks. Oluline oli ka oskus kasutada erinevaid pomme. Need olid nii pehme kestaga suitsu või mürgigaasi sisaldavad pommid kui ka kõva kestaga plahvatavad pommid, mis võisid tõsiseid vigastusi tekitada. Suuremad pommid võisid isegi lossi seinadesse auke tekitada. Väiksemaid pomme oli võimalik ka visata, nii et need sarnanesid granaatidega.

Ninjutsu
Ninjutsu on Jaapani võitluskunst, mis sisaldas spionaaži ning mida nimetatakse ka varjatuse tehnikateks. Ninjutsu õppijaid treeniti sisenema vaenlase territooriumile ning tulema tagasi infoga vaenlase sõdurite arvu, varustuse jms kohta. Tehnikad arenesid edasi, et mõjutada järjest rohkem lahingute tulemust ehk hakati rohkem tegelema süütamise, mõrvamise ja varustuse hävitamisega. Ninjutsu oskajaid nimetati ninjadeks, shinobideks, rappadeks, onmitsudeks jne. Erinevad klannid lähenesid ninjutsule oma nurga alt ja spetsialiseerusid mõnevõrra erinevatele tehnikatele. Ninjutsu saladusi ei pandud üldjuhul kirja ning teadmisi anti edasi põlvest põlve, mistõttu on sellest vähe teada. Kuna tavainimesed ei mõistnud ninjutsut, siis seostati seda tihti võlukunstiga ning arvati, et ninjad oskavad muutuda nähtamatuks, teleporteeruda jne. 

 Tuntud ninjad  
Hattori Hanzo elas 16. sajandi teises pooles ja 17. sajandi alguses. Ta sündis ja treenis Iga klannis, kuid elas oma elu samuraina. Ta oli Iga klanni juht ning teda tundi ka kui deemon Hanzot. Üks tema kuulsamaid tegusid on Tokugawa Ieyasu, tulevase šoguni, päästmine ning võimule aitamine. Hattori Hanzo nime kasutatakse ka erinevates popkultuuri teostes, näiteks filmis "Kill Bill" ja erinevates mangades ja animetes. 

Mochizuki Chiyome elas 16. sajandil, pärines Koka klannist ning oli sõjapealik Mochizuke Moritoki naine. 1561. aastal asutas ta tüdrukutele suunatud treeningkooli, kuhu kuulusid peamiselt orvud, pagulased ja tüdrukud, kes olid müüdud prostituutideks. Koolis õpiti geišadeks ning sinna juurde lisaks ka spionaaži. Kooliõpilasi peetakse esimesteks naissoost ninjadeks. 

Ninja'd popkultuuris 
Kuna ninjadega seostatakse tihti üleloomulikke võimeid, näiteks nähtamatus ja vee peal kõndimine, siis on tegemist huvitava ajaloo osaga, mida popkultuuris kajastada. Ninjasid võib kohata erinevates filmides, raamatutes, animedes, mangades jne. Tuntuimad teosed on teismeliste ninja-kilpkonnade frantsiis ning üks kuulsaim anime/manga "Naruto".

 Viited 

Kategooria:Jaapani sõjandus
Kategooria:Jaapani ajalugu
Kategooria:Mõrvarid