Käsipall olümpiamängudel

200px|right|Käsipall
Käsipall kuulus esimest korda 1936. aasta suveolümpiamängude programmi Berliinis, kus võistkond koosnes üheteistkümnest mängijast ja mängiti välisväljakul. 

1930. aasta mais Berliinis toimunud ROK-i olümpiakongressil kiideti käsipall esimest korda heaks 1936. aasta olümpiamängude jaoks, tingimusel et turniir saab toimuda mängudele määratud aja jooksul. Turniiril osales kuus riiki, Saksamaa võitis kulla Austria ja Šveitsi ees. 

Algselt kavatses kümme riiki saata meeskonnad Berliini, kuid Taani, Holland, Poola ja Rootsi loobusid võistlustest. Eriti pettumust valmistas Skandinaavia riikide puudumine, kus siseruumides kasutatav käsipall oli populaarsem. See jättis tiitli põhimõtteliselt spordiala teisele kodumaale Saksamaale. Berliinis võistlesid ka neli Kesk-Euroopa riiki – Austria, Ungari, Šveits ja Rumeenia – ning ainus mitte-Euroopa võistkond oli Ameerika Ühendriigid ja Rumeenia meeskond koosnes Transilvaania etnilistest sakslastest. Pärast Ungari (22:0) ja USA (29:1) võitmist tekkis Saksamaale lõppfaasis mõnevõrra suurem vastupanu. Viimane mäng olümpiastaadionil mängitud Austria vastu oli suhteliselt tasavägine, kuid sakslased kerkisid siiski võidukalt olümpiavõitjateks: 10:6.

Katse käsipall püsivalt olümpiaprogrammi lülitada ebaõnnestus aprillis 1949. aastal Roomas toimunud ROKi 44. istungil. Sellele oli kindlasti kaasa aidanud asjaolule, et neli riiki loobusid 1936. aastal (Taani, Hollandi, Poola ja Rootsi) ning sisekäsipall sai järjest populaarsemaks. Helsingis 1952. aasta suveolümpiamängude raames toimus 30. juulil Rootsi ja Taani vahel näidismäng, mille Rootsi võitis 19:11. Sellega lõppes väljakute käsipallile olümpiamängudel.

Kakskümmend aastat hiljem oli käsipall taas olümpiaala, seekord sisekäsipall. Oktoobris 1965. aastal oma 64. istungjärgul Madridis muutis ROK käsipalli taas olümpiaalaks. Lääne-Saksamaa riikliku olümpiakomitee president Willi Daume oli ROK-i jaoks korraldanud Hispaania ja Lääne-Saksamaa vahel demonstratsioonmängu.

1972. aastal Münchenis ROK-i 73. istungjärgul lülitati naiste turniir järgmiste 1976. aasta mängude kavasse Montréalis. Pärast seda on mõlemad turniirid olnud suveolümpiamängude lahutamatu osa.

Meeste turniirid

1936. aastal ühtegi finaali ei mängitud, toimus nelja meeskonnaga finaalgrupp, kus kõik meeskonnad mängisid üksteise vastu korra. Selle põhjal selgusid medalivõitjad.
 Aasta Korraldaja Kuldmedali mäng Praonksmedali mäng VõistkondiKuldTulemusHõbePronksTulemus4. koht 1936 24px|Kolmas riikBerliin 24px|Kolmas riikSaksamaa  Austria Šveits  24pxUngari 6 1972 München Jugoslaavia 21–16 Tšehhoslovakkia 24pxRumeenia 19–16 Saksa DV 16 1976 Montréal NSVL 19–15 24pxRumeenia 24px Poola 21–18 Saksa FV 11 1980 Moskva Saksa DV 23–22  lisaaeg
|  NSVL
| 24pxRumeenia
| 20–18| Ungari
| 12
|-
| 1984
| Los Angeles
| Jugoslaavia| 18–17| Saksa FV
| 24pxRumeenia
| 23–19| Taani
| 12
|-
| 1988
| 24pxSeoul
| NSVL| 32–25| 24pxLõuna-Korea
| Jugoslaavia
| 27–23| Ungari
| 12
|-
| 1992
| Barcelona
| 30px SRÜ| 22–20| Rootsi
| Prantsusmaa
| 24–20| Island
| 12
|-
| 1996
| Atlanta
| Horvaatia| 27–26| Rootsi
| Hispaania
| 27–25| Prantsusmaa
| 12
|-
| 2000
| Sydney
| Venemaa| 28–26| Rootsi
| Hispaania
| 26–22| Jugoslaavia
| 12
|-
| 2004
| Ateena
| Horvaatia| 26–24| Saksamaa
| Venemaa
| 28–26| Ungari
| 12
|-
| 2008
| Peking
| Prantsusmaa| 28–23| Island
| Hispaania
| 35–29| Horvaatia
| 12
|-
| 2012
| London
| Prantsusmaa| 22–21| Rootsi
| Horvaatia
| 33–26| Ungari
| 12
|-
| 2016
| Rio
| Taani| 28–26| Prantsusmaa
| Saksamaa
| 31–25| Poola
| 12
|-
| 2020
| Tokyo
| Prantsusmaa| 25-23| Taani
| Hispaania
| 33-31| Egiptus
| 12
|-
| 2024
| Pariis
| Taani| 39-26| Saksamaa
| Hispaania
| 23-22''' Sloveenia 12

Naiste turniirid

Aastatel 1976, 1980 ja 1984 mängisid kõik võistkonnad ühes alagrupis ja medalivõitjad selgusid peale alagrupi mänge. 1988. aastal mängiti kahes alagrupis, millest kaks paremat pääsesid finaalgruppi. Seal mängisid kõik omavahel läbi ja selgusid medalivõitjad.   
 Aasta Korraldaja Kuldmedali mäng Praonksmedali mäng VõistkondiKuldTulemusHõbePronksTulemus4. koht 1976 Montréal NSVL  Saksa DV Ungari  24pxRumeenia 6 1980 Moskva NSVL  Jugoslaavia Saksa DV  Ungari 6 1984 Los Angeles Jugoslaavia  24pxLõuna-Korea Hiina  Saksa FV 6 1988 Seoul 24pxLõuna-Korea  Norra NSVL  Jugoslaavia 8 1992 Barcelona 24pxLõuna-Korea 28–21 Norra 30px SRÜ 24–20 Saksamaa 8 1996 Atlanta Taani 37–33  lisaaeg 24pxLõuna-Korea Ungari 20–18 Norra 8 2000 Sydney Taani 31–27 Ungari Norra 22–21 Lõuna-Korea 10 2004 Ateena Taani 34–34  lisaaeg+penaltid: 4–2 Lõuna-Korea Ukraina 21–18 Prantsusmaa 10 2008 Peking Norra 34–27 Venemaa Lõuna-Korea 33–28 Ungari 12 2012 London Norra 26–23 Montenegro Hispaania 31–29 Lõuna-Korea 12 2016 Rio Venemaa 22–19 Prantsusmaa Norra 36–26 Holland 12 2020 Tokyo Prantsusmaa 30-25 23px ROC Norra 36-19 Rootsi 12 2024 Pariis Norra 29-22 Prantsusmaa Taani 30-25 Rootsi 12

Medalid

1. 51172. 43183. 41464. 32385. 31156. 24177. 21148. 20139. 121410. 111311.30px SRÜ 101212. 040413. 013414. 012315. 0101 0101 0101 23px ROC 010124px Saksa FV 0101 010121. 004422. 0011 0011 0011 0011 Kokku 25 riiki  28  28  28  84
 Mehed
1. 31152. 2103 21034. 2013 20136. 12147. 10128. 100130px SRÜ 100110. 040411. 013412. 0101 0101 010124px Saksa FV0101 010117. 003318. 0011 0011 Kokku 19 riiki  15  15  15  45	 Naised
1. 32382. 30143. 23174. 20135. 11026. 1102. 11028. 01239. 011210. 010123px ROC 010112. 0011 001130px SRÜ  0011 0011 Kokku 15 riiki  13  13  13  39