Kesk-Ida-Alpid

Kesk-Ida-Alpid (saksa: Zentralalpen või Zentrale Ostalpen), ka Austria Kesk-Alpid (saksa: Österreichische Zentralalpen) või lihtsalt Kesk-Alpid koosnevad Ida-Alpide peaahelikust Austrias ning külgnevates Šveitsi, Liechtensteini, Itaalia ja Sloveenia piirkondades.

Mõiste "Kesk-Alpid" on Austria geograafias väga tavaline kui üks seitsmest riigi peamisest maastikupiirkonnast. "Kesk-Ida-Alpid" on tavaliselt kasutusel seoses Alpiklubi Ida-Alpide klassifikatsiooniga (Alpenvereinseinteilung, AVE). Kesk-Alpid moodustavad Alpi veelahkme idaosa, selle keskse mäeaheliku, samuti need mäestikud, mis seda põhja või lõuna suunas laiendavad või sellega kaasnevad.

Kõrgeim mägi Austria Kesk-Alpides on Großglockner (3798 m).

 Paiknemine 

Kesk-Alpides on Ida-Alpide kõrgeimad tipud, ning need paiknevad Põhja-Lubjakivialpide ja Lõuna-Lubjakivi Alpide vahel, millest nad erinevad geoloogilise koostise poolest.

Mõistet "Kesk-Ida-Alpid" võib laiemalt kasutada ka viitamiseks Ida-Alpide suuremale, peamiselt Austrias asuvale alale, mis ulatub Bergamo Alpide jalamilt Como järve ääres ja Bernina Alpidest Ida-Šveitsi Graubündeni kantonis piki Liechtensteini Reini kallast läänes kuni madalate mägedeni Muri jõest idas, sealhulgas Hochwechsel Austria Steiermargi liidumaal. Inni, Salzachi ja Ennsi jõe orud tähistavad nende põhjapiiri, Drava jõgi (laias laastus Periadriaatiline murrang) nende lõunapiiri. Kavandatud SOIUSA süsteemis hõlmavad "Kesk-Ida-Alpid" Reetia Alpe, millest Bernina Alpides on 4049 m kõrge Piz Bernina Šveitsis, idapoolseim 4000 m tipp Alpides. Kuid AVE süsteemis on täielikus Mäestikurühmade loendis Alpiklubi Ida-Alpide klassifikatsioonis Bernina ja naabermäestikud Lääne-Lubjakivi Alpides, mitte Kesk-Ida-Alpides, nagu Alpiklubi neid defineerib.

 Kesk-Alpid kui peamine maastikupiirkond Austrias 

Austrias jagunevad Ida-Alpid Põhja-Alpideks, Grauwackenzone, Kesk-Alpideks ja Lõuna-Alpideks. Viimane asub Lõuna-Kärntenis, kuid peamiselt Kirde-Itaalias.

Kesk- ja Põhja-Alpe eraldab Põhja pikimadalik (nördliche Längstalfurche), joonel Klostertal – Arlberg – Inni org – Salzachi org kuni Zelli järveni – Wagraini kõrgustik – Ülem-Ennsi org – Schoberi kuru – Mürzi oru Alpid – Semmering – Lõuna-Viini bassein. Kesk- ja Lõuna-Alpe eraldavad Lõuna pikiorg (südlichen Längstalzug) Pusteri org (Rienz Valle – Toblachi väli – Ülem-Drava (Drau) org) – Drava org – Klagenfurti bassein – Meža (Mieß) või Periadriaatiline murrang, mis ei lange Lõuna pikimadalikuga täielikult kokku.

 Geomorfoloogia 

Mäestikus on kõrgeimad tipud Ida-Alpides ja see on kõige liustikulisem. Ida- ja Lääne-Alpide vahelist üleminekuala domineerivad selle tipud selgelt lääneosas (Piz d'Err, Piz Roseg). Perimeetril on aga ka vähemkõrgeid, sageli vähemkaljuseid mäeahelikke, nagu Gurktali Alpid ja idapoolne jalam.

Ida-Alpe eraldab Lääne-Alpidest joon Bodeni järvest Como järveni piki Alpenrheintali orgu ja üle Splügeni kuru.

 Geoloogia 


Kesk-Alpid koosnevad peamiselt erinevate Austria Alpide tektooniliste lõhede (Alam- ja Ülem-Austria Alpides) gneiss- ja kiltkivimitest, välja arvatud Hohe Tauerni ja Engadini lõhed, kus need koosnevad enamasti juurakivimitest ja lubjakividest ning kohati (Bergell ja Rieserferner) ka graniidist. Austria Alpide tektoonilised lõhed on tõugatud üle Penninikumi tektooniliste lõhede virna. Autohtoonsete kristallkivimite massiive, mis Alpi kurrutuse ajal vaevu liikusid, Kesk-Alpides ei esine – erinevalt Lääne-Alpidest. Eelpool nimetatud graniit tungis Periadriaatilise murrangu murrutsooni lähedale. Lääne-Alpides puudub selline jaotus Põhja-Lubjakivialpideks, Kesk-Alpideks ja Lõuna-Lubjakivialpideks.

Austria Alpid sukelduvad Alpide idaservas Alpi neemiku ja Kesk-Doonau madaliku tertsiaari setete alla. Selles murdumistsoonis on aktiivne vulkanism (näiteks Steiermargi liidumaa termiline piirkond).

 Alpiklubi klassifikatsioon 

 AVE-nr. Nimi Kaart Riik Kõrgeim mägi Kõrgus (m) Pilt 25 Rätikon  20px|border|Šveitsi lipp Šveits20px|border|Austria lipp Austria20px|border|Liechtensteini lipp Liechtenstein Schesaplana 2964 100px|Schesaplana (2964 m) 26 Silvretta  20px|border|Šveitsi lipp Šveits20px|border|Austria lipp Austria Piz Linard 3411 100px|Piz Linard (3411 m) 27 Samnauni Alpid  20px|border|Austria lipp Austria20px|border|Šveitsi lipp Šveits Muttler 3294100px|Muttler 28 Verwall  20px|border|Austria lipp Austria Hoher Riffler 3168 100px|Hoher Riffler (3168 m) 29 Sesvenna Alpid  20px|border|Šveitsi lipp Šveits20px|border|Itaalia lipp Itaalia20px|border|Austria lipp Austria Piz Sesvenna 3204 100px|Piz Sesvenna (3204 m) 30 Ötztali Alpid  20px|border|Austria lipp Austria20px|border|Itaalia lipp Itaalia Wildspitze 3768 100px|Wildspitze (3768 m) 31 Stubai Alpid  20px|border|Austria lipp Austria20px|border|Itaalia lipp Itaalia Zuckerhütl 3507 100px|Zuckerhütl (3507 m) 32 Sarntali Alpid  20px|border|Itaalia lipp Itaalia Hirzer 2781 100px|Hirzer (2781 m, vasakul) 33 Tuxi Alpid  20px|border|Austria lipp Austria Lizumer Reckner 2884 100px|Lizumer Reckner (2884 m) 34 Kitzbüheli Alpid  20px|border|Austria lipp Austria Kreuzjoch 2558 100px|Kreuzjoch (2558 m) 35 Zillertali Alpid  20px|border|Austria lipp Austria Hochfeiler 3510 100px|Hochfeiler (3510 m) 36 Venedigeri rühm  20px|border|Austria lipp Austria Großvenediger 3666 100px|Großvenediger (3666 m) 37 Rieserfernergruppe  20px|border|Itaalia lipp Itaalia20px|border|Austria lipp Austria Hochgall 3436 100px|Hochgall (3436 m) 38 Villgrateni mäed  20px|border|Austria lipp Austria20px|border|Itaalia lipp Itaalia Weiße Spitze 2962 100px|Weiße Spitze (2962 m, vasakul) 39 Granatspitze rühm  20px|border|Austria lipp Austria Großer Muntanitz 3232 100px|Großer Muntanitz (3232 m) 40 Glockneri rühm  20px|border|Austria lipp Austria Großglockner 3798 100px|Großglockner (3798 m) 41 Schoberi rühm  20px|border|Austria lipp Austria Petzeck 3283 100px|Petzeck (3283 m) 42 Goldbergi rühm  20px|border|Austria lipp Austria Hocharn 3254 100px|Hocharn (3254 m) 43 Kreuzecki rühm  20px|border|Austria lipp Austria Mölltaler Polinik 2784 100px|Mölltaler Polinik (2784 m) 44 Ankogeli rühm  20px|border|Austria lipp Austria Hochalmspitze 3360 100px|Hochalmspitze (3360 m) 45a Radstadti Tauern  20px|border|Austria lipp Austria Weißeck 2711 100px|Weißeck (2711 m) 45b Schladmingi Tauern  20px|border|Austria lipp Austria Hochgolling 2862 100px|Hochgolling (2862 m) 45c Rottenmanni ja Wölzi Tauern  20px|border|Austria lipp Austria Rettlkirchspitze 2475 100px|Rettlkirchspitze (2475 m) 45d Seckau Tauern  20px|border|Austria lipp Austria Geierhaupt 2417 100px|Geierhaupt (2417 m) 46a Gurktali Alpid  20px|border|Austria lipp Austria Eisenhut 2441 100px|Schwarzsee, taustal Eisenhut (2441 m) 46b Lavanttali Alpid  20px|border|Austria lipp Austria20px|border|Sloveenia lipp Sloveenia Zirbitzkogel 2396 100px|Zirbitzkogel (2396 m) 47 Eelalpid Murist idas  20px|border|Austria lipp Austria Stuhleck 1782 100px|Rist Stuhlecki (1782 m) tipus

Kesk-Ida-Alpid hõlmavad AVE klassifikatsiooni järgi ka järgmisi Lääne-Ida-Alpide mäestikke, mis geoloogiliselt kuuluvad Lõuna-Alpidesse ja kuuluvad ka Lääne-Lubjakivi Alpide alla:

 AVE-nr. Nimi Kaart Riik Kõrgeim mägi Kõrgus (m) Pilt 63 Plessuri Alpid  20px|border|Šveitsi lipp Šveits Aroser Rothorn 2980 100px|Aroser Rothorn (2980 m) 64 Oberhalbsteini Alpid  20px|border|Šveitsi lipp Šveits20px|border|Itaalia lipp Itaalia Piz Platta 3392 100px|Piz Platta (3392 m) 65 Albula Alpid  20px|border|Šveitsi lipp Šveits Piz Kesch 3418 100px|Piz Kesch (3418 m) 66 Berninagruppe  20px|border|Itaalia lipp Itaalia20px|border|Šveitsi lipp Šveits Piz Bernina 4049 100px|Piz Bernina (4049 m) 67 Livigno Alpid  20px|border|Itaalia lipp Itaalia20px|border|Šveitsi lipp Šveits Cima de’ Piazzi 3439 100px|Cima de’ Piazzi (3439 m) 68 Bergamo Alpid   20px|border|Itaalia lipp Itaalia Pizzo di Coca 3052 100px|Pizzo di Coca (3052 m)

Ortleri Alpid, samuti Sobretta-Gavia-Gruppe klassifitseeritakse mõnikord samuti Kesk-Alpidesse, kuna need asuvad Periadriaatilise murrangu geoloogilisest rikkest põhja pool; üldises piirkondlikus geograafilises mõttes peetakse neid aga Lõuna-Lubjakivi Alpide osaks, kuna need on Valtellina (Adda) – Vinschgau (Etsch) pikiorust lõunas. Ka kivimi mõistes on Ortleri peatipp Lõuna-Lubjakivi Alpide osa.

 Vaata ka 
 Alpide geograafia