Neveli maakond

Neveli maakond (valgevene keeles Невельскі павет; vene keeles Невельский уезд) oli Venemaa Keisririigi Vitebski kubermangu ja Vene NFSV Pihkva kubermangu haldusüksus. Tänapäeval vastab see ligikaudu Pihkva oblasti Noveli rajoonile.

 Ajalugu 

Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu esimese Poola jagamise järel. Maakond rajati 1777. aastal endise Polotski vojevoodkonna aladele. Algselt oli see Polotski kubermangu, seejärel Polotski asehaldurkonna koosseisus. Aastail 1796–1802 kuulus see Valgevene kubermangu koosseisu, seejärel aga Vitebski kubermangu koosseisu. 24. märtsil 1924 läks see Vene NFSV Pihkva kubermangu koosseisu. Maakond likvideeriti 1. augustil 1927.

1897. aastal elas maakonnas 141 841 inimest.http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_gub_97.php?reg=5 Elanikest 84% moodustasid valgevenelased, venelasi oli 7,1% ja juute 7,4%. 1870. aastal elas maakonnas 184 lätlast.

1914. aastal oli maakonna territooriumil üks linn (Nevel) ja 20 valda, mis olid jagatud kolmeks kohtupiirkonnaks.

1880. aastal oli maakonnas 33 õigeusu kihelkonda. Katoliku kihelkondasid oli üks.

 Haldusjaotus 

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles Волость). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn Nevel, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 20 valda.

Vallad maakonna koosseisus olid aastal 1913:Волостныя, станичныя, сельскія, гминныя правленія и управленія, а также полицейскіе станы всей Россіи съ обозначеніем мѣста ихъ нахожденія. — Кіевъ: Изд-во Т-ва Л. М. Фишъ, 1913.

1906. aastal olid Aleksejevskaja ja Novo-Voznessenskaja valla asemel Mošenino ja Serutõ vald.http://www.radzima.net/be/uezd/nevelskiy.html

 Šlahta 

1880. aastal oli maakonnas 1644 šlahtitšit.

Maakonna šlahta marssalid (piirkondliku esinduskogu eesistujad) olid aastatel 1783–1863 Koniński, Bohomolec, Wyszyński, Szyszko, Chrzanowski, Duwa, Łosowski, Petrykowski ja Rodziewicz.

 Viited 

 Välislingid 
 Poola Kuningriigi geograafiline leksikon

Kategooria:Vitebski kubermang