Maahoki olümpiamängudel

200px|right|Maahoki

Maahokit mängitakse olümpiamängudel meeste võistlusena alates 1908. aasta suveolümpiamängudel Londonis, kus osales kuus võistkonda, sealhulgas neli Suurbritanniast ja Iirimaalt.

Maahoki ei kuulunud 1924. aasta suveolümpiamängude programmi Pariisis rahvusvahelise alaliidu puudumise tõttu. Rahvusvaheline Maahoki Föderatsioon (FIH, Fédération Internationale de Hockey) asutati samal aastal Pariisis vastusena olümpiamängudelt eemale jäämisele. Meeste maahokist sai püsiv olümpiaala järgmistel olümpiamängudel, 1928. aasta suveolümpiamängudel Amsterdami.

Pikka aega domineeris India olümpiamängudel, võites aastatel 1928–1964 meeste seitse olümpiavõitu kaheksast. Hiljem domineeris Pakistan, võites aastatel 1956–1984 kolm kuld- ja kolm hõbemedalit. India võitis oma viimase maahoki olümpiavõidu 1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas ja Pakistan neli aastat hiljem 1984. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses.

Alates 1972. aastast on olümpiavõitjad riigiti vaheldunud. Alates 1968. aastast on mitmed lõunapoolkera riigid võitnud medaleid meeste ja naiste maahokis, sealhulgas Austraalia, Uus-Meremaa, Argentina ja Zimbabwe. Põhjapoolkera juhtivad meeskonnad on tulnud Hollandist ja Saksamaalt.

Hispaania on mitmetel olümpiamängudel meeste võistlustel üritanud kuldmedalit võita, kuid võitnud kolm korda hõbemedalid aastatel 1980, 1996, 2008 ja ühe korra pronksi 1960. Austraalia oli osalenud 11 olümpiamängudel ilma kuldmedalit võitmata, enne kui nad 2004. aastal võidu saavutasid.

Esimene naiste olümpiamäng maahokis toimus ROK-i heakskiidul 1980. aasta suveolümpiamängudel. Kunstmurul mängiti maahokimänge esmakordselt 1976. aasta olümpiamängudel Montréalis.

Kuni 1988. aasta olümpiamängudeni oli turniir kutseline, kuid FIH kehtestas kvalifikatsioonisüsteemi alates 1992. aasta mängudest. India on 11 medaliga (8 kuld-, 1 hõbe- ja 2 pronksmedalit) juhtiv riik meeste medalite üldarvestuses. Nii meeste kui ka naiste üldarvestuses on juhtival kohal Holland 17 medaliga (5 kuld-, 6 hõbe- ja 6 pronksmedalit). India on juhtpositsioonil ka enim kuldmedaleid võitnute üldarvestuses.

Meeste turniirid
1920. aastal osales ainult neli riiki ja toimusid alagrupi mängud, mille tulemusel selgusid medalivõitjad. 1932. aastal toimus kolme osalenud riigi vahel turniir ja nii selgusid medalivõitjad.
AastaKorraldajaKuldmedalimängPronksmedalimängKuldTulemusHõbePronksTulemus4. koht1908LondonSuurbritannia  ()8–1Suurbritannia  ()Suurbritannia  ()  Suurbritannia ()Pronksi mängu ei toimunud1912StockholmTurniiri ei toimunudTurniiri ei toimunud1920AntwerpenSuurbritanniaTaaniBelgiaPrantsusmaa1924PariisTurniiri ei toimunudTurniiri ei toimunud1928Amsterdam 24pxIndia3–0HollandSaksamaa3–0Belgia1932Los Angeles24pxIndiaJaapanUSAosales 3 riiki193624pxBerlin24pxIndia8–124pxSaksamaaHolland4–3Prantsusmaa1948LondonIndia4–0SuurbritanniaHolland1–1  4–1  (kordus mäng)Pakistan1952HelsingiIndia6–1HollandSuurbritannia2–1Pakistan1956MelbourneIndia1–0Pakistan24px Saksamaa ÜV 3–1Suurbritannia1960RoomaPakistan1–0India24pxHispaania2–1Suurbritannia1964TokyoIndia1–0PakistanAustraalia3–2  lisaaeg24pxHispaania1968MéxicoPakistan2–1AustraaliaIndia2–124pxSaksa FV197224pxMünchen24pxSaksa FV1–0PakistanIndia2–1Holland1976MontréalUus-Meremaa1–0AustraaliaPakistan3–2Holland1980MoskvaIndia4–3HispaaniaNSVL2–1Poola1984Los AngelesPakistan2–1  lisaaeg24pxSaksa FVSuurbritannia3–2Austraalia1988SeoulSuurbritannia3–124pxSaksa FVHolland2–1Austraalia1992BarcelonaSaksamaa2–1AustraaliaPakistan4–3Holland1996AtlantaHolland3–1HispaaniaAustraalia3–2Saksamaa2000SydneyHolland3–3  (5–4)  karistuslöögidLõuna-KoreaAustraalia6–3Pakistan2004AteenaAustraalia2–1  lisaaegHollandSaksamaa4–3  lisaaegHispaania2008PekingSaksamaa1–0HispaaniaAustraalia6–2Holland2012LondonSaksamaa2–1HollandAustraalia3–1Suurbritannia2016Rio de JaneiroArgentina4–2BelgiaSaksamaa1–1  (4–3)  karistuslöögidHolland2020Tokyo Belgia 1–1  (3-2)  karistuslöögid Austraalia India 5-4 Saksamaa2024PariisHolland1–1  (3-1)  karistuslöögidSaksamaaIndia2-1Hispaania

Naiste turniirid

1980 ja 1984. aastal eraldi medalimänge ei peetud ja medalikohad selgusid alagrupi mängude põhjal. 1984. aasta USA ja Austraalia lõpetasid täpselt sama arvu punktide ja sama väravate vahega. Vastastikusel tulemusel polnud mingit tähtsust, kolmanda koha eest võeti kasutusele karistuslöögid; tulemus: 10-5 USA jaoks.
AastaKorraldajaKuldmedali mängPronksmedali mängKuldTulemusHõbePronksTulemus4. koht1980MoskvaZimbabweTšehhoslovakkiaNSVLIndia1984Los AngelesHolland24pxSaksa FVUSA(10–5)  karistuslöögidAustraalia1988SeoulAustraalia2–0Lõuna-KoreaHolland3–1Suurbritannia1992BarcelonaHispaania2–1  lisaaegSaksamaaSuurbritannia4–3Lõuna-Korea1996AtlantaAustraalia3–1Lõuna-KoreaHolland0–0  (4–3)  karistuslöögidSuurbritannia2000SydneyAustraalia3–1ArgentinaHolland2–0Hispaania2004AteenaSaksamaa2–1HollandArgentina1–0Hiina2008PekingHolland2–0HiinaArgentina3–1Saksamaa2012LondonHolland2–0ArgentinaSuurbritannia3–1Uus-Meremaa2016Rio de JaneiroSuurbritannia3–3  (2–0)  karistuslöögidHollandSaksamaa2–1Uus-Meremaa2020Tokyo Holland 3-1 Argentina Suurbritannia 4-3 India2024PariisHolland1-1  (3-1)  karistuslöögidHiinaArgentina2-2  (3-1)  karistuslöögidBelgia

Medalid

1. 866202. 814133. 445134. 434115. 427136. 33287. 13378. 13159.24px Saksa FV 130410. 111211. 1001 100113. 030314. 010115. 0101 0101 010118. 0022 002220.24px Saksamaa ühendatud võistkond0011 Kokku 20 riiki  37  37  38  112
 Mehed
1. 814132. 343103. 33284. 32495. 32386. 145107.24px Saksa FV 12038. 11139. 100 1 100111. 031412. 0101 0101 010115.24px Saksamaa ühendatud võistkond 0011 0011 0011 Kokku 17 riiki  25  25  26  76	 Naised
1. 523102. 30033. 11134. 10345. 1001 10017. 03368. 0202 0202 10.24px Saksa FV 0101 010112. 0011 0011 Kokku 13 riiki  12  12  12  36