Strešyn

Strešyn (transkribeerituna Strešõn) on alev (endine linn) Valgevenes Homieli oblastis Žłobini rajoonis, Strešyni külanõukogu halduskeskus. Alev asub Dnepri jõe kaldal, oblasti keskusest Homielist 105 ja rajooni keskusest Žłobinist 21 kilomeetri kaugusel. 

Poola keeles on alevi nimekuju Streszyn.

Alevis on metsamajand, jõesadam. Haridust annab keskkool, alevis on postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu.

Elanikkond

<tr valign=top><td>
 888 (1826)
 1188 (1860)
 1064 (1890)
 2106 (1897)
 3246 (1909)
 1425 (2000)
<td>
 1300 (2004)
 1200 (2006)
 1263 (2009)
 1226 (2016)
 1205 (2018)

 Ajalugu 
Strešynisse rajati XII sajandil puidust piirdeaia, muldvalli ja vallikraaviga linnus, mille juurde kujunes ka asula. Ткачоў М. Замкі і людзі. — Менск, 1991. lk. 150. Asula kuulus algselt Polotski vürstiriiki, hiljem aga Tšernigovi vürstiriiki.

Strešyni kohta on kirjalikke teateid alates XIV sajandist. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga aastail 1565–1566 hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Rečyca maakonda.Вялікі гістарычны атлас Беларусі Kd.2, lk. 112. XVI sajandi lõpupoolel nimetati seda dokumentides linnaks. XVI–XVII sajandil kannatas Strešyn korduvalt tatarlaste ja Moskva vägede rüüsteretkede läbi.

XVII sajandi alguses ehitasid aleviku omanikud Sołtanid sinna katoliku kiriku. Aastal 1638 oli katoliku kiriku kõrval ka õigeusu kirik, seal asusid nii linnus kui ka mõis, linnuse juurest viis parv üle Dnepri jõe.ВКЛ. Энцыкл. Kd. 2. — Менск, 2005. lk. 638 Aastal 1654 rüüstasid alevit kasakad, kes põletasid maha ka sealse linnuse. Aastal 1700 asutati Strešynisse potasevabrik.

Seoses Poola jagamisega läks alev aastal 1793 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Rogatšovi maakonda. Toona oli see Ostermanide valduses. Aastal 1807 valmis seal praegune õigeusu kiriku hoone. Aastal 1897 oli alevis 10 poodi, kaks palvemaja, postkontor, auruveski, kõrts. Strešynis peeti kaks korda aastas laata. Aastal 1909 oli alevis kool, mille juures tegutses ka raamatukogu.

Aastal 1917 sulgesid enamlased sealse kiriku. Aastal 1918 vallutasid Strešyni Saksa väed. Aastal 1919 võttis Valgevene NSV juhtkond vastu otsuse, et alev kuulub Valgevene koosseisu. Reaalselt läks Strešyn Valgevene NSV koosseisu aastal 1924, kus sellest sai samanimelise rajooni ja külanõukogu halduskeskus. Asula elanikud moodustasid seal kaks kolhoosi. Alevi staatuse sai Strešyn 24. septembril 1938. 11. augustist 1941 kuni 29. novembrini 1943 oli alev Saksa okupatsioonivägede kontrolli all, kes hukkasid 319 sealset elanikku. Sõja alguses avati kohalike elanike palvel taas sealne kirik, ent hiljem suleti see taas. Aastast 1986 on kirikuhoone taas õigeusu kiriku valduses.

 Tuntud elanikke 

Iaan Karmianski – Valgevene vaimulik
Nikolai Kirov – Nõukogude jooksja
Grigori Rutman – Nõukogude keemik
Dzmitryj Biarnacki – Nõukogude sõjaväelane

 Viited 


 Välislingid 

Poola Kuningriigi geograafiline leksikon

Kategooria:Žłobini rajoon
Kategooria:Valgevene alevid