Varakļāni vald

Varakļāni vald (läti keeles Varakļānu pagasts) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Varakļāni linna, Murmastiene ja Barkava vallaga, Preiļi piirkonna Sīļukalnsi vallaga, Rēzekne piirkonna Dekšārese vallaga ning Jēkabpilsi piirkonna Atašiene vallaga.

Valla pindala on 99 km². 2016. aasta seisuga elas seal 791 inimest. Vallamaja asub aadressil Stirnienes muiža 3-1.

 Ajalugu 

Varakļāni valda on esmamainitud aastal 1872. Aastal 1935 oli valla pindala 290,6 km² ja seal oli 7582 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Atspuki, Bērzkalnieki, Dekšārese, Kristeļi, Maurāni, Strodi ja Varakļāni külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Varakļāni külanõukoguga likvideeritava Bērzkalnieki külanõukogu kolhoosi Gaišais ceļš maad, aastal 1954 aga likvideeritavad Maurāni ja Strodi külanõukogu. Aastal 1956 külanõukogu likvideeriti, selle maad liideti aga Varakļāniga, kus nad moodustasid Varakļāni linna maaterritooriumi. Aastal 1962 liideti Murmastiene külanõukoguga sovhoosi Varakļāni maad. Aastal 1965 liideti Varakļāni linna maaterritooriumiga likvideeritav Stirniene külanõukogu. Aastal 1973 moodustati Varakļāni linna maaterritooriumi kolhoosi Latgale maadest taas Varakļāni külanõukogu. Aastal 1973 arvati osa Murmastiene külanõukogu maid Varakļāni külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2025 kuulus vald Varakļāni piirkonda.

Valla halduskeskus on asunud Kokari külaswww.estars.lv ja Stirnienes.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Stirniene (Tiltagalsi) muinaskalmed ehk Sõjahauad. Regionaalse kaitse all on Varakļāni luteri kalmistu kabeli vitraažid,Vitrāžas (2) Silenieki muinaskalmed ja Stirniene katoliku kirik. Lisaks on kultuuriväärtuslike objektide nimestikus mälestusmärk Läti vabadussõjas hukkunud Varakļāni elanikele, Varakļāni luteri kabel, Varakļāni kalmistu väravad ja kelltorn.

 Loodus 

Vald asub Ida-Läti madalikul. Suuremad jõed on Malmuta ja Teicija. Valla lääneosas asub osaliselt Teiči soo. Looduskaitse all on Muiža pärn, Silenieki mänd, Silenieki vaher, Kluši kalmistu mänd ja Kluši kalmistu mägimänd, lisaks kasvab seal veel kuus looduskaitsealust nimetut põlispuud. Osaliselt jääb valla aladele Teiči looduskaitseala, valla põhjaosa jääb osaliselt Lubānsi märgala hoiualale, lõunaosa aga Pelečāre Suursoo hoiualale.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 762 lätlast, 24 venelast, 1 valgevenelane, 2 ukrainlast ja 2 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Aizkalnieši  mazciems  55 (2009) Broki  mazciems  6 (2009) Ceipinieki  mazciems  8 (2009) Ciematnieki  mazciems  12 (2009) Grozas  mazciems  61 (2009) Indāni  mazciems  8 (2009) Jurašinkas  mazciems  14 (2009) Justi  mazciems  5 (2009) Kazusala  mazciems  3 (2009) Kokari  ciems  85 (2025) Kristakrogs  mazciems  16 (2009) Lielie Leimaņi  mazciems  61 (2009) Ļovāni  mazciems  28 (2009) Mazie Leimaņi  mazciems  18 (2009) Matuļi  mazciems  2 (2009) Maurāni  mazciems  16 (2009) Nagļi  mazciems  8 (2009) Pauniņi  mazciems  7 (2009) Piļpuki  mazciems  8 (2009) Poči  mazciems  49 (2009) Puisāni  mazciems  6 (2009) Puntuži  mazciems  52 (2009) Robežveipi  mazciems  23 (2009) Rokuli  mazciems  2 (2004) Silenieki  mazciems  8 (2009) Skapstoti  mazciems  31 (2009) Stabulnieki  mazciems  2 (2009) Stirniene  ciems  51 (2025) Stirnienes muiža  mazciems  59 (2009) Stradiņi  mazciems  12 (2009) Šķēles  mazciems  16 (2009) Višņevski  mazciems  21 (2004) Vutnāni  mazciems  30 (2009)

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Madona piirkond