Nõiavits

Nõiavits ehk pilda (ka võluvits) on hargi- või kaarekujuline puuoks (ka sellekujuline metallist ese), mida kasutatakse näiteks veesoonte leidmiseks.Eesti keele seletav sõnaraamat  vaadatud 12.05.2020]  

 Kasutamine 
Nõiavits lõigatakse kasvavast kaheharulisest puust, selle abil otsitakse maa sees paiknevaid metallesemeid, maaki, veesooni vms, samuti ehituseks sobivaid kohti. Leiukohas hakkab horisontaalselt käes hoitava vitsa vaba ots allapoole kalduma. Kuna nõiavits reageerib vaid väheste inimeste käes, on seda peetud üleloomulikuks, nõiduse jõul töötavaks esemeks.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 186

 Ajaloost 
Nõiavitsa tunti juba muistses Hiinas 7000–8000 aastat tagasi. Tuntud oli ka Antiik-Kreekas. Maaki otsiti nõiavitsa abil kogu keskaegses Euroopas.

Eestis valmistati nõiavits enamasti pajust või sarapuust, seda kasutasid peamiselt kaevutargad ja kaevumeistrid veel 19. sajandil. Rahvauskumustes arvati nõiavitsaga leidvat rahaauku, rahapada jms. 

20. sajandi II poolest on teadlased kogu maailmas, sealhulgas ka Eestis, hakanud uurima nõiavitsa biofüüsikalist efekti radiesteesiat ehk biolokatsiooni. Vitste asemel kasutatakse traadist raame, L-kujulisi pöörleid (pöörlevad peos maasoonte mõjul) ja pendlit. Radiesteesia olemusel pole praegu veel piisavat teaduslikku seletust.

 Kriitika 
Kuigi nõiavitsa tulemuslikkust on kontrollitud oludes korduvalt testitud, pole tuvastatud, et see oleks tõhusam meetod kui juhuslik oletamine. Aastatel 1964–2015 pakkus James Randi rahalist auhinda (algul 1000 dollarit, hiljem 10 000 ja viimaks miljon dollarit) neile, kes suudavad üleloomulikke võimeid, muuhulgas ka nõiavitsa edukat kasutamist näidata, kuid keegi pole selle praktilist toimivust tõestada suutnud.

 Viited  

 Välislingid 
 Eesti Mütoloogia, Vikitekstid 
 Nõiavits ja veesoon, Andres Soolo 

Kategooria:Folkloristika
Kategooria:Eesti rahvakultuur
Kategooria:Esoteerika