Nõiamärgid

Nõiamärgid olid rahvausundis maagilise tähendusega märgid, loodus- ja üleloomulike jõudude sümbolid. 

Kogu maailmas on kasutatud nõiamärke juba alates esiajast. Märke tehti kaitseks kurja (pahatahtlik nõidus, haigused, õnnetused jms) vastu.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 185 Märke tehti ehitistele ja esemetele ka jumalustele pühendamiseks või neid vaimude kaitse alla andmiseks.Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 129

Nõiamärkideks olid põhiliselt kujundid (ring, rist, kolmnurk jne), mis sümboliseerisid üleloomulikke jõude, aga ka kujundite kombinatsioonid. Neid joonistati, põletati, lõigati või kanti muul moel vastavale objektile: hoonele või hooneosale, tarbe- või tööriistale, ka loomale. Nõiamärke võis teha ka käega. Rohkesti olid nad levinud rahvapärases ornamendis, kus neil aga polnud erilist maagilist tähendust. Nõiamärkideks võisid olla ka looma- või taimemotiivid (madu, tootem).

Eestlastel olid tuntumad nõiamärgid:
rist - sel oli kaitsev tähendus, ühtlasi oli ta ka üldise õnne märk.
viiskand - pikse sümbol, kaitse kahjutule eest, ka inimese elutuli
kaheksakand - kaitses hinge ja kodu eksimiste eest.
Teised nõiamärgid:
silmusnelinurk - maagilise hoiatuse ja toetuse, aga ka manala märk
triskele - päikese ja aja kulgemise sümbol, kurja eemale peletaja
kolmnurk - viljakuse, kasvu ja kodu kaitse märk
svastika - märk, mida kasutati haiguse, nõiduse ja vanatühja vastu 
ring - päikesesümbol, piiratud ning kaitstud tsooni märk.Kiri, märgid ja värvid , Epp Margna

 Vaata ka 
 nõiasõnad
 nõiavits
 nõid
 nõidus

 Viited  

 Välislingid 
 Õnnemärgid, nõiamärgid Eesti Rahva Muuseum
 Rahvuslikud ornamendid

Kategooria:Etnograafia
Kategooria:Eesti rahvausund
Kategooria:Mütoloogia
Kategooria:Folkloristika