Palvetaja

Palvetaja (Mantis religiosa), tavakeeles ka palvetajaritsikas on röövritsikaliste (Mantodea) seltsi kuuluv putukaliik.

Ta on laia levikuga putukas, kes on viimasel ajal laiendanud oma levikut põhja poole. 

Eestis leiti esmakordselt Uulus 2019. aastal.ERR Novaator 16. sept. 2019.Truuverk, Andro (2019). Eesti on saanud putukaseltsi võrra rikkamaks! Eesti Loodus, 10, 72−73. Eestile lähimad leiud on pärit Lätist.

 Sõnavara 
Ehkki putukate süstemaatika järgi ei kuulu palvetaja ritsikate (sihktiivaliste) hulka (EKSS määratlushttp://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=palvetaja on eksitav), kasutatakse üldkeeles looma kohta sageli sõna "palvetajaritsikas"http://www.eestiloodus.ee/arhiiv/Eesti_Loodus01_2014.pdfhttps://heureka.postimees.ee/6779628/eestisse-joudis-uus-lounamaine-loom-palvetajaritsikas.

 Välimus 
Emaspalvetajad kasvavad kuni 75 mm pikkuseks, isasloomad on silmnähtavalt emastest väiksemad ja nende pikkus küünib kuni 60 millimeetrini. Värvus varieerub õrnrohelisest helerohelise ja pruunini. Esijalgade puusa siseküljel on must laik, sageli valge tähniga keskel, mida putukas demonstreerib hoiatusasendis ja mis kokkupanduna hoitud jalgadel meenutavad silmi. Palvetaja värvuse varieerumine on tingitud keskkonnast (varjevärvus).

Iseloomulikuks silmatorkavaks detailiks välimuses on ettepoole ulatuv pikenenud eesrindmik ja väga liikuv kolmnurkne terava tipuga pea. Kaks tagumist pikka ja peenet jalapaari on nagu kõigil röövritsikalistel kõnnijalad, esijalad on kujunenud haardjalgadeks, st omandanud saagi haaramise funktsiooni. Esijala reis ja säär moodustavad kokkukäiva näpitsa, mille vahele palvetaja haarab saagi, enamasti teise putuka.

Palvetaja peas suurte fassettsilmade vahel paikneb kolm lihtsilma, mis isasel palvetajal on selgemini eristatavad ja on üheks abistavaks tunnuseks putuka soo määramisel.
Palvetaja sööb putukat, sh isast palvetajat viljastamisel, hiirt ja sisalikku.

 Viited 

Kategooria:Eesti putukad
Kategooria:Röövritsikalised