Gagaat

Gagaat (nimetus on antud Lüükia linna Gagas järgi), ka pigisüsiVäike õigekeelsus-sõnaraamat. 8. trükk. 1945 on fossiilse söe pigimust läikiv poleeritav erim, mida kasutatakse vääriskivina ehetes ja iluasjakeste valmistamiseks, sellest on tehtud helmeid ja nööpe.

Koostiselt on gagaat bituumenist läbi imbunud fossiliseerunud puit, mida leidub pruunsöelt kivisöele ülemineku faasis söelademetest. Gagaati leidub enim Whitby lähedal Inglismaal ja Põhja-Hispaanias Astuurias. Väiksemaid leiukohti on Prantsusmaal, Saksamaal, Tšehhis, Slovakkias, Itaalias, Portugalis, Kanadas ja Ameerika Ühendriikideshttp://cameo.mfa.org/wiki/Jet.

Välimuselt sarnaneb gagaat oonüksi või musta turmaliinigahttp://www.karrer-edelsteine.de/Lexikon/Gagat.htm. Nagu pärl, vääriskorall ja merevaik kuulub gagaat orgaanilise päritoluga ehtekivide hulka.
 Kasutamine 
Gagaadist esemeid on leitud juba esiaja hauapanustena. Seda on leitud ka näiteks Briti saartel asuvaist rooma asundustest, kust gagaatesemeid saadeti Rooma. Kuninganna Victoria aegsel Inglismaal oli tavaks teha leinarõivastuse juurde kuuluvad ehted mustast gagaadist. Gagaadi imitatsioonidena loodi 19. sajandil ja 20. sajandi alguses tehismaterjalid eboniit ja bakeliitK. Korol. Plastik kui imiteerija. - Eesti Rahva Muuseumi ajaveeb.

 Pildid 

 Viited 

 Välislingid 
 Gagat oder Jet. – Edelstein-Knigge von Prof. Leopold Rössler
 Jet. – Conservation and Art Materials Encyclopedia Online (CAMEO)

Kategooria:Vääriskivid
Kategooria:Mineraloidid