Hagioskoop

Hagioskoop (kreekakeelsetest sõnadest άγιος hágios 'püha' ja  σκοπός skopos 'vaatama') on väike vaateava keskaegse kiriku seinas, mis lasi pilku heita kiriku peaaltarile ja hostia ülestõstmisele ning võimaldas teenistusest osavõttu ka neile, kes mingil põhjusel ei saanud kirikusse siseneda, näiteks pidalitõbisteleEvelyn Zagorski. 4.–16. sajandi kirikuarhitektuuri eesti-inglise-eesti seletav illustreeritud sõnastik. Magistriprojekt. Tartu, 2005. lk 19.

Samal põhimõttel saab hagioskoobiks nimetada müüri läbiva sakramendiniši välisküljel olevat akent, mis võimaldab näha sakramendinišis asuvat pühitsetud hostiat.

 Eestis 
Hagioskoopi esineb ka Eesti keskaegses arhitektuuris. Vanematest kirikutest on ta 13. sajandil ehitatud Hanila Pauluse kiriku kooriruumi põhjaseinashttps://laaneranna.ee/vaatamisvaarsused/hanila-pauluse-kirik/, 15. sajandil tehti see ka Vormsi kiriku kooriseina . Pirita kloostri kirikul on see tänaseni nähtav läänefassaadi põhjalõigus väliskantslialtari allPirita klooster Merivälja teel. - eestigiid.ee.

Hagioskoobiga sakramendinišš on olnud Oleviste (tänapäeval väljast kinni müüritud)A. Mänd. Oleviste kiriku keskaegsest sisustusest ja annetajate ringist. - Acta Historica Tallinnensia, 2014, 20, lk 3–50, Haljalahttp://www.eestigiid.ee/?SCat=10&CatID=0&ItemID=14, Viru-Nigula, Juuru, Viru-Jaagupi[https://web.archive.org/web/20190926140113/http://nagi.ee/photos/teeline69/11240577 "Vaade kirikule kaasiku poolt.Esiplaanil kabel.
Viru-Jaagupi kirik (pühitsetud apostel Jaakobusele)."] ja Pühalepa kirikulhttps://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=2145.

 Viited 

Kategooria:Kirikuarhitektuur