Heilbad Heiligenstadt

Heilbad Heiligenstadt on kuurortlinn Saksamaal Tüüringi liidumaal. See on Eichsfeldi kreisi keskus.

Heiligenstadt on umbes 14 km idas kolmikpunktist, kus Tüüringi, Hesseni ja Alam-Saksi liidumaa kohtuvad. Alleri lisajõe Leine ülemjooks voolab läbi linna idast läände ja kesklinna lähedal suubub sellesse Geislede jõgi.

Linnast lõunas on Iberg, 453,2 m kõrge mäetipp Heiligenstadt Stadtwaldis, mis moodustab osa Eichsfeld-Hainich-Werratali looduspargist.

 Linnaosad 

 Bernterode
 Flinsberg, Saksamaa geograafiline keskkoht
 Günterode
 Kalteneber
 Rengelrode

 Ajalugu 

 Heiligenstadti on esimest korda mainitud 973. aastal.
 1227. aastal sai linn Mainzi peapiiskopilt linnaõiguse.
 1540. aastal sai Heiligenstadtist Eichsfeldi keskus.
 Kolmekümneaastases sõjas 1618–1648 laastati linna mitu korda.
 1929. aastal ehitati soolase veega hüdropaatiline kümblusasutus ja 1950. aastal määrati linn spaaks.
 9. novembril 1938 rüüstati linna sünagoog. Sündmust mälestatakse tahvliga hoonel, mis nüüd on elamu.
 Oktoobris 1989 algasid Heiligenstadtis demonstratsioonid osana rahulikust revolutsioonist Ida-Saksamaal.
 1994. aastal sai Heiligenstadtist uue Eichsfeldi kreisi keskus, kreis moodustati Heiligenstadti ja Worbise kreiside liitmisega.

 Linna nimi 

Hoolimata linna ametlikust määrangust "spaa" 1929. aastal ja linnavolikogu 1950. aasta otsusest lisada selle nimele sõna Soleheilbad (soolase vee spaa), jäi see Ida-Saksa perioodil ametlikult "Heiligenstadtiks". 1990. aastal kasutas linnavalitsus veel Heiligenstadti.

Postkontor kasutas aga "Heilbad Heiligenstadti", nagu ka postkaardiettevõtted ja kohalik hoiupank. Tegelikult viidati linnale aastatel 1950–1990 kolmel viisil: Heiligenstadt, Heilbad Heiligenstadt või Heiligenstadt (Eichsf.) (viide Eichsfeldile).

1990. aastal hakkas linnavolikogu ja eriti linnapea spaaäri laiendama ja see nõudis üha suuremat tähtsust. Lisaks oli pärast Saksamaa taasühinemist Saksamaal mitu Heiligenstadti. Esialgu keeldus valitsus linna "Heilbad Heiligenstadtiks" ümber nimetamast, kuna puudusid tõendid selle kohta, et tegemist on spaaga, kuid linn esitas apellatsiooni ja kasutas 1,5 aastat enne ametlikku visiiti ning suhtelist järelevalve puudumist kohe pärast taasühinemist luua spaahooned ja integreerida sõna Heilbad ametlikku kasutusse. Seejärel anti luba ümbernimetamiseks, kuna linn oli ilmselgelt spaa ja kasutas seda nime.

pisi|Theodor Stormi kuju Stormi kirjandusmuuseumi ees

 Kultuur ja vaatamisväärsused 
 Teater 

 Eichsfeld Kulturhaus

 Muuseumid 

 Theodor Stormi kirjandusmuuseum
 Eichsfeld Heimatmuseum (kohaliku ajaloo kogu)
 Heiligenstadti (Ost) raudteejaama muuseum

 Hooned ja mälestusmärgid 

 Mainzi loss, Eichsfeldi halduri asupaik, kui see oli Mainzi peapiiskopkonna valdus
 Klausmühle (1748. aasta vahvärkveski Tilman Riemenschneideri sünnikohas)
 Einheitsdenkmal, Saksamaa ühtsuse mälestusmärk linna haldushoone ees, 2009

 Kirikud ja kabelid 

 Aegidienkirche, ka Neustädter Kirche (uuslinna kirik): alustatud 13. sajandil
 Maarja kirik, ka Altstädter Kirche (vanalinna kirik), Liebfrauenkirche (jumalaemakirik) ja Propsteikirche (kloostrikirik): 14. sajandi kloostri vundament, mis asendas 13. sajandi romaani stiilis ehitise
 Püha Anna kabel, võibolla ehitatud luukambriks, näoga Maarja kiriku põhjaportikuse poole
 Püha Martini kirik, ka Bergkirche (mäekirik)
 Redemptoristide klooster ja Püha Gerhardi kirik, ka Paterkloster
 Püha Nikolause kirik, ka Klausbergkirche
 Klöppelsklus
 Maarja Magdaleena Posteli õdede klooster, kloostrikiriku ja koolikirikuga

 Kalmistud 

 Juudi kalmistut Ibergstraßel kasutati matmiseks viimati 1940. aastal. Kuue juudi elaniku küüditamine septembris 1942 Theresienstadti koonduslaagrisse tegi lõpu juudi kogukonnale linnas, mida kirjalikult on esmamainitud 1212. aastal ja kuhu juudid ehitasid 19. sajandil sünagoogi ja oma kooli.
 Nõukogude kalmistu ja mälestusmärk Dingelstädter Straßel mälestavad 70 Nõukogude sõjavangi ja sunnitöölist, kes surid linnas Teise maailmasõja ajal sunnitöö tõttu.

 Pargid 
 Heinrich Heine Kurpark (spaapark)

 Regulaarsed üritused 

Heiligenstadt, nagu ülejäänud Eichsfeldki, on traditsiooniliselt katoliiklik, nii on siin mitu iga-aastast religioosset sündmust, eriti rongkäik läbi vanalinna Palmipuudepühal koos elusuuruses figuuridega Kristuse passioonist, mis meelitab arvukalt usklikke piirkonnast ja ülejäänud Saksamaalt.

 Ibergrennen 

Ibergrennen on iga-aastane maanteesõit, mida peetakse aastast 1994 juuni viimasel nädalavahetusel liidumaa maanteel 2022 (Holzweg) Ibergi läänejalamil. Saksamaa mäekarika ja Saksamaa mäemeistrivõistluste sponsoreerimisel on see hõlmanud sport- ja turismiautosid alates 1998. aastast, kui tee pinda uuendati ja tõkkeid tugevdati. Aastal 2000 pikendati rada 1,96 km-lt 2,05 km-ni. Tõus on 200 m. Seega on see üks lühemaid mägivõistluse marsruute Saksamaal, kuid mitte ilma väljakutseteta.

Autojuhtide leer rajatakse traditsiooniliselt Heiligenstadti keskuse lähedale, tankla ja supermarketi, mis on pühapäeviti avatud, kõrvale.

Esimene sõit peeti 1925. aastal, kuid ainult mootorratastele.

pisi|Heiligenstadt 1840. aasta paiku, Carl Duval

 Heilbad Heiligenstadtiga seotud inimesed 
 Aukodanikud 

 Johann Vinzenz Wolf (1743–1826), jesuiidist ajaloolane
 1855 – Josef Nolte (1781–1863), peapiiskopi esindaja
 1991 – Hugo Dornhofer, kristliku ametiühingu tegelane ja CDU poliitik
 2004 – Paul J. Kockelmann, kohalik haldur 1967–1995

 Kohalikud 

pisi|püsti|Johann Melchior Birkenstock

 Tilman Riemenschneider (u 1460 – 1531), skulptor
 Johann Melchior Birkenstock (1738–1809), Austria poliitik ja kooliuuendaja
 Josepha von Siebold (1771–1849), günekoloog, esimene mandaadiga ämmaemand Saksamaal
 Adolf Werneburg (1813–1886), genealoog ja metsamees
 Eduard Strecker (1822–1894), poliitik
 Ludwig Loewe (1837–1886), poliitik
 Helene Keßler (1870–1957), kirjanik, pseudonüümi all Hans von Kahlenberg
 Siegfried Loewenthal (1874–1951), Lääne-Berliini ülemkohtunik 1945–1951, Heiligenstadti aukodanik 1948–1951
 Alfred Mock (1908–2006), katoliku preester
 Horst Sannemüller (1918–2001), viiuldaja ja Leipzigi Gewandhaus-orkestri juht
 Wilhelm Friese (1924–2008), Skandinaavia uuringute professor
 Karl H. Steinberg (sündinud 1941), poliitik
 Wolfgang Thüne (sündinud 1949), võimlemise olümpiamedalist
 Joachim Knape (sündinud 1950), retoorikaprofessor
 Bernhard Germeshausen (sündinud 1951), bobisõidu olümpiamedalist
 Dietrich Klinge (sündinud 1954), skulptor ja graafiline disainer
 Angelika Weiz (sündinud 1954), laulja
 Dieter Althaus (sündinud 1958), poliitik (CDU), Tüüringi ministerpresident 2003-09
 Peter Pysall (sündinud 1960), käsipallur ja treener
 Sebastian Haupt (sündinud 1985), skeletonisõitja

 Teised 

pisi|püsti|Athanasius Kircher 1665. aastal
pisi|püsti|Johann Carl Fuhlrott

 Aureus (5. sajand), Mainzi piiskop: osa tema säilmeid paigutati ümber Heiligenstadti ja ta on linna kaitsepühak.
 Burchard Wormsist (u 965–20. august 1025), pühitsetud Wormsi piiskop Heiligenstadtis 1000. aastal
 Adolf I (1353–1390), Mainzi peapiiskop, suri Heiligenstadtis.
 Athanasius Kircher (1602–1680), jesuiidist õpetlane, õpetas Heiligenstadtis.
 Hadrian Daude (1704–1755), jesuiidist teoloog, õpetas Heiligenstadtis.
 Friedrich Christian Adolf von Motz (1775–1830), Preisi riigimees, oli rahandusdirektor Heiligenstadtis.
 Heinrich Heine (1797–1856), luuletaja ja ajakirjanik, ristiti protestandiks Heiligenstadtis juunis 1825.
 Johann Carl Fuhlrott (1803–1877), loodusajaloolane, õpetas Heiligenstadtis.
 Heinrich Maria Waldmann (1811–1896), teoloog ja õpetaja Heiligenstadtis, saadik Frankfurdi rahvuskogus 1848/49.
 Theodor Storm (1817–1888), autor, kohtunik Heiligenstadtis 1856–1864.
 Friedrich Wilhelm Grimme (1827–1887), autor ja botaanik, oli katoliikliku gümnaasiumi direktor Heiligenstadtis.
 Werner Hagedorn (1831–1894), kirurg, saanud hariduse Heiligenstadtis.
 Anton Thraen (1843–1902), astronoom, saanud hariduse Heiligenstadtis.
 Karl Wisniewski (1844–1904), helilooja, töötas Heiligenstadtis alates 1885. aastast.
 Hermann Iseke (1856–1907), luuletaja.
 Martin Weinrich (1865–1925), katoliiklik pedagoog ja autor, saanud hariduse Heiligenstadtis.
 Andreas Huke (1876–1962), poliitik, töötas ja elas Heiligenstadtis.
 Walter Möllenberg (1879–1951), ajaloolane, suri Heiligenstadtis.
 Ludolf Hermann Müller (1882–1959), protestantlik Saksimaa piiskop, oli olnud minister Heiligenstadtis.
 Karl Paul Haendly (1891–1965), autor ja poliitik, suri Heiligenstadtis.
 Karl Hackethal (1901–1990), poliitik, saanud hariduse Heiligenstadtis.
 Herbert Haselwander (1910–1940), natslik ringkonnajuht Heiligenstadtis.
 Erich Gerberding (1921–1986), näitleja, Heiligenstadti teatri liige.
 Horst Keitel (sündinud 1928), näitleja, Heiligenstadti teatri liige 1946–1951.
 Rudolf Richwien (sündinud 1928), neuroloog, pensionil Heiligenstadtis.
 Johannes Dyba (1929–2000), Fulda piiskop, saanud hariduse Heiligenstadtis.
 Joachim Meisner (sündinud 1933), Kölni peapiiskop, varem Aegidienkirche kaplan Heiligenstadtis.
 Georg Sterzinsky (sündinud 1936), Berliini peapiiskop, varem Aegidienkirche kaplan Heiligenstadtis.
 Heinz-Josef Durstewitz (sündinud 1945), katoliiklik dissident Saksa DV-s, hiljem praost Heiligenstadtis.
 Reinhard Hauke (sündinud 1953), Erfurdi abipiiskop, varem Aegidienkirche kaplan Heiligenstadtis.
 Manfred Grund (sündinud 1955), poliitik, tegev Heiligenstadtis.

 Viited 

Kategooria:Tüüringi vallad
Kategooria:Eichsfeldi kreis