Tupp-võsaputk

Tupp-võsaputk (Conioselinum tataricum, sünonüümid Conioselinum vaginatum, Conioselinum fischeri) on rohttaimeliik võsaputke (Conioselinum) perekonnast sarikaliste (Apiaceae) sugukonnast.

 Kirjeldus 
Tupp-võsaputk on 50–100 (170) cm kõrgune paljas, erilise lõhnata, enamasti õrna üldmuljega püsik. Vars on ruljas, sinaka kirmega. Lehed on kaheli või peaaegu kolmelisulgjad, läikivad, altpoolt veidi heledamad, 7–30 cm pikad ja peaaegu sama laiad. Liitsarikad 5–10 cm läbimõõdus. Üldkatis puudub, osakatis koosneb juuspeentest lehekestest. Viljad on paljad, seljalt lamendunud, 4–5 mm pikkused. Õitseb juuni teisest poolest augusti esimese pooleni.

Väliselt on kõige sarnasemad mets-harakputk (Anthriscus sylvestris) ja täpiline surmaputk (Conium maculatum). Mets-harakputkest eristub tupp-võsaputk sileda varre, paljaste lehtede ja piklikmunajate viljade poolest. Erinevalt surmaputkest pole võsaputkel ebameeldivat lõhna, sarika all puudub üldkatis, viljad on pikemad (surmaputkel kuni 3,5 mm, võsaputkel 4–5 mm).

 Kasvukohad 
Tupp-võsaputk eelistab huumusrikast, parasniisket pinnast. Senised leiukohad on jõgede ja ojade kaldanõlvadel, järsakutel, lammimetsades, võsastikes, puisniitudel. Kasvab tihti samades kasvukohtades halli lepa ja sarapuuga. Enamasti on leiukohad väikesed, koosnedes mõnest, harvemini kuni paarkümnest taimest.

 Levik Eestis 
pisi|Tupp-võsaputke lehetupp
Läbi aegade olnud Eestis hajusalt levinud vähearvukas liik. Taimede uue levikuatlase andmetel teada nüüdisajal kuuest taimeatlase ruudust. 

 Viited 

Kategooria:Eesti taimed
Kategooria:Sarikalised