Euroopa Keskkonnaamet

Euroopa Keskkonnaamet (endise nimega Euroopa KeskkonnaagentuurEsterm - Eesti Keele Instituudi mitmekeelne terminibaas. Vaadatud 17.12.2019.) on sõltumatut keskkonnateavet pakkuv Euroopa Liidu amet.

Euroopa Keskkonnaamet alustas tegevust 1994. aastal. Keskkonnaameti peakorter asub Kopenhaagenis.

Organisatsioon
Keskkonnaamet loodi Euroopa Majandusühenduse määrusega (EMÜ) nr 1210/1990, mida hiljem on muudetud määrusega (EMÜ)  nr 933/1999 ja määrusega (EÜ) nr 401/2009.Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 401/2009, 23. aprill 2009 , Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (kodifitseeritud versioon). 

Keskkonnaametit juhatus koosneb Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste ja Euroopa Komisjoni esindajatest ning kahest Euroopa Parlamendi määratud teadlasest, keda abistab teadlastest koosnev komitee. Euroopa Keskkonnaameti tegevdirektor on alates 1. juulist 2023 Leena Ylä-Mononen.Governance. Euroopa Keskkonnaameti veebisait. Enne teda oli tegevdirektor Hans Bruyninckx ja enne teda professor Jacqueline McGlade.New director Hans Bruyninckx starts work at the EEA. Vaadatud 17.12.2019.

Asutuse eesmärk on keskkonnapoliitika väljatöötamise, rakendamise ja hindamisega seotud osapoolte abistamine ning üldsuse teavitamine.

2017. aastal teatas Euroopa Keskkonnaamet, et aastatel 1980–2013 kliimaga seotud äärmuslikest sündmustest tulenenud majanduskahjude suurus oli ligikaudu 400 miljardit eurot. Nende sündmuste tõttu hukkus samas ajavahemikus 85 000 inimest. Nina Chestney. South, southeast face Europe's most adverse climate change impact: agency. Reuters, 25.01.2017.

Liikmesriigid
pisi|300px|Euroopa Keskkonnaameti liikmesriigid (roheliselt) ja koostööd tegevad Balkani maad
Lisaks Euroopa Liidu liikmesriikidele on Euroopa Keskkonnaameti liikmesus ka mitmetel liitu mittekuuluvatel riikidel, kes on Euroopa Liiduga vastava lepingu sõlminud. Tegemist oli esimese Euroopa Liidu asutusega, mis enne liidu 2004. aasta laienemist avas oma liikmesuse 13 kandidaatriigile.

Keskkonnaametisse kuulub 33 liikmesriiki ja 6 koostööd tegevat riiki. 33 riigi hulka kuuluvad 27 Euroopa Liidu liikmesriiki (sealhulgas Eesti), Island, Liechtenstein, Norra, Šveits ja Türgi. Koostööd tegevad riigid on Balkani riigid: Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Serbia ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244/99 alusel ka Kosovo.Countries and Eionet, European Environment Agency, vaadatud 24.07.2013. Koostööd tegevad riigid on integreeritud ka koostöövõrgustikku "Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk" (EIONET) ja neid toetab Euroopa Liit ühinemiseelse rahastamise meetmete kaudu.

Euroopa Keskkonnaamet on keskkonnakaitseagentuuride juhtide Euroopa võrgustiku (EPA) aktiivne liige.European Network of the Heads of Environment Protection Agencies.

Tegevdirektor
 Nimi Kodakondsus AmetisDomingo Jiménez-Beltrán   Hispaania  1994–2003Jacqueline McGlade   Ühendkuningriik 2003–2013Hans Bruyninckx   Belgia  2013–2023Leena Ylä-Mononen   Soome  2023–

Rahvusvaheline koostöö
Euroopa Keskkonnaamet teeb koostööd ja edendab partnerlussuhteid nii oma naabrite kui ka teiste riikide ning regioonidega. Peamiselt tegutsetakse Euroopa Liidu naabruspoliitika raames:
 idapartnerluse riigid: Valgevene, Ukraina, Moldova, Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia;
 Vahemere Liidu riigid: Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Palestiina Rahvuslik Omavalitsus, Süüria, Tuneesia;
 teised Euroopa naaberriikide ja partnerluspoliitika alla kuuluvad riigid: Venemaa;
 Kesk-Aasia riigid: Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan.

Lisaks teeb keskkonnaamet koostööd mitmete rahvusvaheliste organisatsioonide ja ametitega:
 Ameerika Ühendriigid (Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur);
 Kanada (Environment and Climate Change Canada);
 Hiina (ökoloogia- ja keskkonnaministeerium).

Vaata ka
 Euroopa Liidu ametid
 Euroopa Liidu keskkonnapoliitika

Viited

Kategooria:Euroopa Liidu keskkonnapoliitika