Raadio playlist

Raadio muusikavalik tähendab raadioprogrammi mängukava ööpäeva jooksul. Selle all mõeldakse raadio sisu muusikalist poolt. Raadio muusikavalik on raadio kõige tähtsam osa, sest see peegeldab raadio positsiooni. Muusikavalikus tuleneb raadiojaama bränd, sihtrühm ja ka muu sisu. Muusikavaliku ja jutusaadete eesmärk on hoida kuulaja tähelepanu ka hetkedel, mil raadioeetris on reklaam. See tähendab, et muusikavalik peab pakkuma kuulajale piisavalt väärtust, et ta on nõus tolereerima reklaame.  https://www.cambridge.org/core/journals/popular-music/article/beyond-the-playlist-commercial-radio-as-music-culture/77CB29507F6978175719795D038C47A8 Uimonen, H. (2017). Beyond the playlist: Commercial radio as music culture. Rmt Popular Music, 36(2)

Muusikavaliku koostamise põhimõtted on raadiojaamade lõikes erinevad. Tihtipeale saab mingi loo tehnilises mõttes muusikavaliku sisestada vaid raadiojaama muusikajuht või programmijuht, kuid muusikavaliku kujundamine võib olla kogu raadiojaama toimetuse ühine töö. Muusikavalik koostatakse tarkvara abiga, kus sisestatakse konkreetsete lugude soovitud mängukorrad ning tarkavara programmeerib selle info põhjal vajaminevad intervallid.http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/25872/ups_indrek.pdf Ups, I. 2012. Raadio 2 uute eesti artistide tutvustajana. [Bakalaureusetöö]. Tartu Ülikool. Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituut. Tartu.
Raadio muusikavalik jagatakse eraldi listidesse. Nii tähendab A-list lugusid, mida mängitakse päevas mitmeid kordi, C-list lugusid, mida ehk paar korda jne. Lugude listidesse kategoriseerimine toimub raadiotes erinevalt.

Raadiote sisu ja eesmärk on ajas palju muutunud. Enne 1990. aastat oli maailmas levinuim raadioformaat plokkraadio. Plokkraadio ajastu oli periood, mil raadioentusiastid ja tulevased ettevõtjad tegelesid enda harimisega raadioäris ning raadioametid õpiti selgeks iseseisvalt.

Plokkraadio sisu oli vahelduv, paljud programmid oli eraldiseisvad ja ainulaadsed. Tihti improviseeriti sisu osas, interaktsioon kuulajatega oli tugev ja vaba. Selle peamiseks põhjuseks oli asjaolu, et raadiot vedasid raadio-DJ-d, kes olid tulihingelised muusikafännid. 

Nemad valisid lugusid, mida mängida, otsisid uut muusikat ning lõid muusika ümber ka konteksti ja muud sisu. 

Nii mõneski suuremas välismaa raadiojaamas olid DJ-d just need, kes mõne suure artisti või bändi eduloo taga olid. Nad käitusid nii muusikakriitikute, maitsekujundate ja harijatena. 

1990. aastatel toimus maailmas üleüldine muutus raadioformaatides.

Plokkraadio hakkas asenduma formaatraadioga.

Formaatraadio tähendab raadio paigutamist mingisse formaati või raamistikku. Selle tekke põhjuseks oli eelkõige konkurents. Formaatraadio puhul on tegemist raadiote konkreetse positsioneerimisega raadioturul ning selliste raadiote sisu tootmine käib vastavalt andmetele ja statistikale. 

Esmane ja kõige tähtsam raadio sisu ja brändi kujundaja on see, kuidas raadiojaam ennast turul on positsioneerinud. Positsioneerimise tarvis tehakse turu-uuringuid, tegeletakse pidevalt andmete otsimisega, statistika tõlgendamisega, sihtgrupi uurimisega, turundustegevuse ja muu sellisega, mis võimaldaks jaamal kõige kasumlikumat sisu toota.

Üheks enamlevinud raadioformaadiks nii Eestis kui ka mujal maailmas on Top40 raadio ehk kaasaegse popmuusika raadio (contemporary hit radio), mis mängib popikeskset edetabelimuusikat ja on suunatud noorele inimesele. Top40 raadiod on oma sisult sarnased.

Eestis on raadio muusikavaliku sisu reguleeritud ka õigusaktidega.

Meediateenuste 25% eesti muusika mängimise kohustust kontrollib Tehnilise Järelevalve Amet. Tegemist on tegevusloa määramise kõrvaltingimusega, mida rikkudes võib olla tagajärjeks rahatrahv või tegevusloa kaotamine. Paljud raadiojaamad seda siiski eiravad. 

 Viited 

Kategooria:Raadio