Mastiks

pisi|Mastiksipistaatsia (Pistacia lentiscus)
Mastiks ehk mastiksivaik on hele- kuni rohekaskollane taimne vaik, mida saadakse mastiksipistaatsia (Pistacia lentiscus) vaigust. Vaigutaoline mahl kogutakse kokku ja kuivatatakse päikese käes, nii et see muutub rabedateks ning poolläbipaistvateks tükkideks. Põhiliselt toodetakse seda Chiose saarel Kreekas.

 Saamine 
Mastiksit toodetakse Chiose saarel Kreekas ning Euroopa Liidus on tegemist kaitstud päritolunimetusega (protected designation of origin). Mastiksi tootmist saarel kontrollib külade ühistu Mastichochoria, mis asub Lõuna-Chioses. Traditsiooniliselt toodetakse mastiksit ka Çeşme poolsaarel Türgi rannikul, kaheksa meremiili kaugusel Chiose saarest, kus looduslikud tingimused on sarnased ja sobivad mastiksi tootmiseks.

Mastiksit kogutakse juuli algusest oktoobri alguseni. Puude ümbrus puhastatakse ja puude alla puistatakse kaltsiumkarbonaati. Seejärel, algul iga 4–5 päeva tagant, hiljem iga 5–10 päeva järel, tehakse sisselõiked puu koorde. Vaik voolab sisselõigete kaudu välja ja taheneb maapinnal. Kuiva mastiksi tükid korjatakse kokku ja puhastatakse.

 Omadused 
Mastiksit kaubastatakse tilgakujuliste valkjas- kuni rohekaskollaste läbipaistvate tükikestena. Närimisel vaik pehmeneb ja muutub säravvalgeks ja läbipaistmatuks kummitaoliseks materjaliks. Maitse on algul mõru, kuid pärast mõningast närimist muutub mastiksi maitse värskeks, kergelt männi- või seedrimaitseliseks.https://naturaltervisetoode.ee/mastiks/

Mastiks sisaldab kummisid, vabu mastikshappeid ja eeterlikke õlisid. Sulamistemperatuur 105–150 °C. On neutraalne vaik. Lahustub täielikult benseenis, eetrites, tärpentinis ja etanoolis, üsna hästi atsetoonis ja bensiinis. Soojendamisel lahustub hästi ka õlides. Aja jooksul kollastub.

 Kasutamine 
 Kunstis 
Mastiksvaiku on kasutatud õlimaalitehnikas nii värvidesse segatavate maalimisõlide koostises kui ka maalide lakkimiseks, tavaliselt lahustatakse vaik selleks tärpentinis. Peamiselt kasutatakse maali kattelakkides ja kullaalusteks lakkideks. Kasutati 17.–18. sajandil põhilise maalikattelakina, kuid 18. sajandi lõpus asendati teiste vaiklakkidega, sest vananeb kiiremini kui näiteks dammarvaik. Mastiksist tehtud lakk muutub pärast kuivamist matiks.

19. sajandil olid kasutusel ja väga moodsad nn tiksotroopsed geelid: pliiatsetaat (sikatiivina) + puhas linaseemneõli + mastiks). Taoline kattelakk aga tumenes kiiresti (tekkis mustjas pliisulfiid) ja pind muutus ruttu krakelüüriderohkeks.

 Meditsiinis 
Mastiksi kasutamisel ravimites on pikk ajalugu, see ulatub antiikaega. Mastiksil on põletikuvastane, seenhaigustevastane ja antibakteriaalne toime, seda kasutatakse ravimites ja nahahooldustoodetes.

 Toidulisandina 
Kreekas ja Küprosel kasutatakse mastiksivaiku ka köögis, näiteks ouzo maitsestamiseks, samuti teatud saiade ja küpsetiste (nt tsoureki) koostises.https://nami-nami.ee/sonastik/sona/2066/Mastiksipistaatsia

 Viited 

 Välislingid 
 Mastiksivaik kunsti- ja konserveerimismaterjalide portaalis CAMEO
 Video: mastiksi tootmisest Chiose saarel (kreeka keeles)

Kategooria:Vaigud
Kategooria:Kunstitarbed