Silmusnelinurk

Silmusnelinurk on ruudukujuline kujund, mille nurkadel on ümarad või kandilised silmusedhttps://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=silmusnelinurk&F=MA. Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Võib olla kujundatud ruumilisena, moodustatud lõppematust paelast või nöörist. Sellele on omistatud maagilisi omadusi (apotropaion).

Eesti rahvakultuuris on silmusnelinurga kohta kasutatud nimetusi nagu nelinurk, nelikand, nelikant, aasruut, võlusõlm. Silmusnelinurka leiab arheoloogilises materjalis 9.–12. sajandist pärinevatel metallist rinnaehetelI. Leimus. Läänemere kristlikud paganad. - Tuna 4, 2009, pronksspiraalkaunistustelR. Rammo, J. Ratas. Killud pikast traditsioonist. Spiraaltorud rõivastel. - Sirp, 20.02.2015 ja tinulistel. Silmusnelinurk on pisuhänna tõrjeks esinenud viljasalvedel. Seda on tehtud ka muudele esemetele, näiteks viis silmusnelinurka kombineerituna koonlalaual. Samuti on seda laiemalt kasutatud kirstudel perekonnaõnne kaitsvas tähenduses. Rohkem kui puuesemetel on silmusnelinurka kasutatud tekstiilide kaunistustes: kinnastelhttp://kratitar.blogspot.com/2015/07/kindamaagia-kaitsemaagia.html ja kirisukkadel, Setu vöödel, Lõuna-Eesti tikandites, naastpõimes rahvavaipadelhttps://vaibad.erm.ee/et/tehnika.

Silmusnelinurka on peetud looduse ühtsuse tähiseks, maagiliseks hoiatuseks ja toetuseks, aga ka manala märgiks.

 Pildid 

 Sümboolikas 
Silmusnelinurk on Kultuurimälestiste riikliku registri logol ja kultuurimälestiseks tunnistatud hoonetele jm objektidele paigaldatakse seda märki kandev ümmargune metalltahvel. Kultuuripärandilist vaatamisväärsust tähistab see märkidel ka Soomes, Rootsis, Taanis, Gröönimaal ja Norras.

Silmusnelinurgast oli kujundatud 2017. aasta XII noorte laulu- ja tantsupeo "Mina jään" embleem.

Silmusnelinurk on Kastre valla lipul ja vapil.

 Vaata ka 
 Saalomoni sõlm
 merihobusüda
 põimornament

 Viited 

Kategooria:Märgid
Kategooria:Sümbolid
Kategooria:Ornamendid
Kategooria:Rahvakultuur