Harilik voolmerohi

Harilik voolmerohi ehk voolme-ristirohi (Jacobaea vulgaris, sünonüüm Senecio jacobaea) on korvõieliste sugukonda voolmerohu perekonda kuuluv kahe- või mitmeaastane taimeliik.

Harilik voolmerohi on mürgine taim.

 Botaanilised tunnused 
Harilikul voolmerohul on sulgjagused, enamasti paljad lehed. Alumised lehed on õitsemise ajaks tavaliselt kuivanud. Üldkatise välimisi lehti on 1–3. Taim on tavaliselt 25–100 cm kõrge.

 Levik 
Harilik voolmerohi on looduslikult levinud Euraasias, täpsemalt Euroopas ja Siberis. Eestis tavaline, kasvab eelkõige Eesti lääne-, lõuna- ja põhjaosa lubjarikastel ning ka liivastel kuivematel niitudel, teeservadel ja hõredates metsades. 

Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse soodsas seisundis liigina.

Harilik voolmerohi on inimese sissetoodud, naturaliseerunud ja invasiivne umbrohi Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Lõuna-Aafrikas, Austraalias ja Uus-Meremaal.

 Paljunemine 
Taim paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt. Esimesel kasvuaastal moodustub leherosett ja teisel aastal taim õitseb. Õitsemine kestab soodsates tingimustes juunist kuni oktoobrini. Õied on isesteriilsed ja putuktolmlejad, neid külastavad paljud putukad, sealhulgas mesilased ja kärbsed. Hästi arenenud mitme varrega taim võib toota aastas kuni 250 000 seemnist, millest kuni 80% võivad olla idanemisvõimelised. Arvukad väikesed lendkarvadega (pappusega) varustatud seemnised levivad tavaliselt tuulega. Sügisel pärast õitsemist taim sageli sureb.

Lisaks suurele seemnetootmisvõimele paljuneb harilik voolmerohi ka vegetatiivselt, eriti kui taime häiritakse ja ta reageerib sellele mitme leheroseti moodustamisega.

 Toksilisus 
Harilik voolmerohi on eriti mürgine veistele ja hobustele, kuid vähem mürgine lammastele. Taime maitse on loomadele ebameeldiv ja niidul nad väldivad seda, kui on olemas alternatiivne toit. Taim sisaldab pürrolisidiinalkaloide, mis põhjustavad paljudel kariloomadel akumuleeruvat maksakahjustust. Mürgised alkaloidid säilivad taimedes ka siis, kui neist on tehtud heina või silo, kuid loomad ei tunneta talvesööda saastatust. Surmava toksiinidoosi saamiseks peaksid nad aga tarbima seda taime üsna suures koguses, mis moodustab hinnanguliselt 5–10% nende kehakaalust.

Viited

Välislingid

Kategooria:Eesti taimed
Kategooria:Korvõielised