Danske Banki rahapesuskandaal

Danske Banki rahapesuskandaal tekkis aastatel 2017–2018, kui ilmnes, et 200 miljardi euro väärtuses kahtlasi tehinguid voolasid Eestist, Venemaalt, Lätist ja muudest allikatest Taanis baseeruva Danske Banki Eesti filiaali kaudu aastatel 2007–2015. Seda on kirjeldatud kui kõigi aegade suurimat rahapesu skandaali Euroopas ja võib-olla suurimat kogu maailma ajaloos.

Skandaal hõlmas sissetulevaid rahalisi vahendeid Eestist (23%), Venemaalt (23%), Lätist (12%), Küproselt (9%), Suurbritanniast (4%) ja teistest riikidest (30%, enam kui 150 riigist, millest igaüks moodustab väiksema osa kui Suurbritannia). Väljaminevad rahalised vahendid jaotati Eesti (15%), Läti (14%), Hiina (7%), Šveitsi (6%), Türgi (6%) ja teiste riikide (52%) vahel.

Danske Bank võttis süü omaks ja tasus kokkuleppe raames kaks miljardit dollarit trahvi."Danske Bank tunnistas end Eestis toimunud rahapesus süüdi" ERR, 13. detsember 2022 USA nõudis pangalt sisse 1,4 miljardit, Taani 0,6 miljandit ja Eestile lubati 50 miljonit dollarit."Eesti küsis USA-lt rohkem Danske trahviraha, kui sai" ERR, 13. oktoober 2023

Investorid kaebasid skandaali tõttu kohtusse ka Thomas Borgeni, kes oli panga tegevjuht aastail 2013–2018, kuid ta mõisteti Taani kohtus õigeks. 2024. aasta veebruaris mõistis Taani kohus kaks inimest (Irene Ellert ja Arunas Masenas) vangi eriti raske iseloomuga rahapesu eest."Taani mõistis vangi kaks inimest, kes pesid miljardeid läbi Danske panga Eesti filiaali" Delfi, 2. veebruar 2024

 Finantsjärelevalve 
Danske Bank, mille peakontor asub Kopenhaagenis, on Taani suurim pank. Tegevuseks kasutati panga filiaali Eestis, mille Danske Bank soetas 2007. aastal ühinemise käigus Soome Sampo Pangaga. See oli nii Taani Finantsjärelevalve Ameti (peakontori asukoha tõttu) kui ka Eesti Finantsinspektsiooni (filiaali asukoha tõttu) järelevalve all. Eesti finantsinspektsioon viis 2014. aastal Danske Banki filiaalis läbi kohapealse kontrolli ja kohustas panka lõpetama mitteresidentidega seotud äritegevuse oma ettekirjutustes aastatel 2014 ja 2015.Response to the Report on the Danish FSA’s supervision of Danske Bank, Finantsinspektsioon, 30. jaanuar 2019. 

Hiljem on Taani Finantsjärelevalveamet ja Eesti Finantsinspektsioon teineteist puudujääkides süüdistanud. 

Taani ja Eesti järelevalveasutused andsid hiljem välja ühise pressiteate juhtumiga seotud koostöö ja teabe jagamise kohta. Väidetavalt kritiseeriti mõlemat eelnõus, mille koostas Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus, mis korraldab pangaduse järelevalvet Euroopa Liidus, ning mida kontrollivad ELi liikmesriikide riiklikud finantsjärelevalveasutused. Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) otsustas 2019. aasta 16. aprillil toimunud hääletusel, et Eesti ja Taani finantsinspektsioonid ei rikkunud aastatel 2007-2014 Danske Banki üle järelevalvet tehes Euroopa Liidu õigustEBA: Eesti finantsinspektsioon ei rikkunud Danske Banki üle järelevalvet tehes EL-i õigust, arileht.delfi.ee, 17.04.2019. EPA lõpetas aga 18. veebruaril algatatud uurimise varakult ega avaldanud leide – otsus, mis ise põhjustas kriitikat.

Eesti Finantsinspektsioon keelas Danske Banki filiaali tegutsemise Eestis oma ettekirjutusega 19. veebruaril 2020.Ettekirjutus Danske Bank A/S-le. Finantsinspektsioon, 19. veebruar 2020.

 Vaata ka 
 Deutsche Bank

 Viited 

 Välislingid 
 "AVALIKUSTAME SALAINFO | Varjunimed, võltsdokumendid ja tippklassi näitemäng kolleegide ees – just nii pesid Danske pangatöötajad Tallinna südalinnas kurjategijate miljardeid" Eesti Ekspress, 23. veebruar 2022

Kategooria:Rahandus
Kategooria:Majandussündmused
Kategooria:Kuriteod
Kategooria:Skandaalid
Kategooria:Eesti pangandus
Kategooria:Rahapesu