XKeyscore

XKeyscore (XKEYSCORE või XKS) on varem salastatud arvutisüsteem, mida kasutas Ameerika Ühendriikide Riiklik Julgeolekuagentuur (NSA) teiste meetoditega kogutud globaalsete internetiandmete otsimiseks ja analüüsimiseks. Riiklik Julgeolekuagentuur jagas XKeyscore'i ka teiste valitsusagentuuridega, sealhulgas Suurbritannia Valitsusside Peakorteri (GCHQ), Saksamaa Föderaalse Teabeteenistuse (BND) ning Austraalia, Kanada, Jaapani ja Uus-Meremaa sarnaste agentuuridega.

Edward Snowden avalikustas 2013. aasta juulis programmi eesmärgi ja kasutuse Austraalia The Sydney Morning Heraldi ja Brasiilia O Globo ajalehtedes. Süsteemi nimi oli juba varem avalik, seda oli mainitud artiklites ning sarnaselt teiste varjunimedega kasutati seda töökuulutustes ja elulookirjeldustes.

Saksamaa ringhääling Norddeutscher Rundfunk avalikustas 2014. aasta juulis katkendeid XKeyscore'i lähtekoodist. Grupp eksperte analüüsis koodi ning koostas sellest aruande.
 Tegevusulatus ja funktsioon 
XKeyscore on keeruline süsteem ning eri autoritel on selle võimekusest lahkuminevad arvamused. Edward Snowdeni ja Glenn Greenwaldi sõnul võimaldab süsteem peaaegu piiramatut järelevalvet kõigi maailma inimeste üle. Riiklik Julgeolekuagentuur väidab seevastu, et süsteemi kasutus on oluliselt kitsendatum ja see on mõeldud peamiselt terroristide tegevuse jälgimiseks.

The Washington Posti sõnul on XKeyscore NSA andmeotsimise süsteem, mis koosneb suurest hulgast kasutajaliidestest, andmebaasidest, serveritest ja tarkvaradest. See võimaldab selekteerida teatud tüüpi andmeid ja metaandmeid, mida NSA on varem muude meetoditega kogunud.
 Snowdeni ja Greenwaldi seisukoht 
Saksamaa ringhääling Norddeutscher Rundfunk küsis teleintervjuus Edward Snowdenilt: "Mida on võimalik XKeyscore'i kasutades teha?" ja ta vastas:

 NSA seisukoht 
Ametlikus teadaandes 30. juulil 2013 ütles NSA, et XKeyscore'i kasutatakse osana NSA seaduslikust välissignaaliluure kogumissüsteemist, et koguda põhjendatud informatsiooni ja vajalikku teavet välisluure sihtmärkide kohta. Agentuuri sõnul vajavad seda riikide juhid rahva ning riigi huvide kaitsmiseks. Lisaks aitab informatsioon kaitsta välismaal viibivaid USA ning liitlaste sõdureid.

Ligipääsust rääkides ütleb pressiteade, et vastupidi lekkinud dokumentides väidetule ning Edward Snowdeni arvamusele puudub madala-taseme analüütikutel piiramatu ligipääs süsteemile. Lisaks on XKeyscore'il range sisseehitatud mitmetasandiline järelevalvemehhanism. Süsteem saab sõltuvalt analüütikutele antud tööülesannetest piirata teatud programmi osade kasutamist.

 Andmeallikad 
pisi|245px|Slaid NSA 2008. aasta esitlusest, mis näitab XKeyscore'i serverite asukohti maailmakaardil
XKeyscore'i andmebaas koosneb enam kui 700 serverist 150 asukohas, milles NSA andmeid kogub. Nende hulgas on USA ning liitlaste sõjaväelised rajatised ning saatkonnad ja konsulaadid paljudes riikides üle maailma.

Neist allikatest salvestab süsteem andmeid täielikus mahus ning indekseerib neid metaandmete (telefoninumbrid, e-posti aadressid, kasutajanimed) eraldamiseks, et nende põhjal hiljem päringuid teha.

Süsteemi kogunes 2008. aastal nii palju andmeid, et täismahus sai neid säilitada vaid lühikeseks perioodiks. Mõnes asukohas kogunes andmeid juba siis üle 20 terabaidi päevas, mistõttu tuli neid vahel kustutada juba 24 tundi pärast kogumist.
 Võimekus 
Analüütikutele pakub XKeyscore levinud andmetüüpide jaoks suurt hulka vaateid, mille põhjal kiiresti päringuid saab teha. Otsinguid tehakse petabaitite suurusest töötlemata andmehulgast, mida eelpool mainitud serveritega kogutud on.

Kuna XKeyscore teeb otsinguid toorest ja osaliselt filtreerimata andmehulgast, saavad analüütikud põhjalikumaks otsimiseks lisaks "tugevatele selektoritele" nagu e-posti aadressid kasutada ka "nõrku selektoreid". Näiteks saab e-kirjade, vestlussõnumite ning dokumentide sisust otsida inglise-, araabia- või hiinakeelseid võtmesõnu. See on kasulik, kuna suur osa kasutajate tegevusest internetis on "anonüümne" ehk pole kindla kontoga seotud. Seetõttu jääb pelgalt isiku e-posti aadressi selektorina kasutades palju sisust analüüsimata.

Lisaks selektorite kasutamisele saavad analüütikud kasutada ka muid XKeyscore'i funktsioone:

 Vaadata sihtmärgiks olevate isikute Google Mapsi kasutamist ja otsinguid, et leida kahtlustäratavaid asju ja kohti.
 Otsida andmetest "anomaaliaid" konkreetsele isikule keskendumata.
 Tuvastada krüpteerimist kasutavaid isikuid, tehes otsinguid nagu "kogu PGP kasutus Iraanis". Hoiatatakse, et liiga laia otsingu puhul võib analüütikule tulemusena tagastatav andmemaht olla väga suur.
 Vaadata virtuaalsete privaatvõrkude kasutamist ja seadmeid, millesse saab küberspionaažiüksuse Tailored Access Operations (TAO) abil potentsiaalselt sisse häkkida.
 Selgitada välja dokumentide, mida on juba korduvalt edastatud, autor ja allikas.
 XKeyScore'i kasutatakse ka Tor anonüümsusvõrgustiku kasutajate, privaatsuse teemadel otsinguid tegevate isikute ning Linux Journali lugejate tähelepanelikuks jälgimiseks.

The Guardian väitis 2013. aastal, et enamik neist tegevustest ei ole teisi NSA tööriistu kasutades võimalikud, kuna XKeyscore'ist otsimiseks kasutatakse tugevaid selektoreid ning teistesse andmebaasidesse edastamiseks on andmemahud liiga suured.

 Vaata ka 
Signaaliluure
ECHELON
PRISM

 Viited 

Välislingid
 :Fail:XKeyscore presentation from 2008.pdf, The Guardianis avaldatud redigeeritud esitlus XKeyscore'ist (inglise keeles)

Kategooria:Luure