Sausnēja vald

Sausnēja vald (läti keeles Sausnējas pagasts) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ērgļi ja Vestiena vallaga, Aizkraukle piirkonna Irši ja Vietalva vallaga ning Ogre piirkonna Meņģele ja Mazozoli vallaga.

Valla pindala on 117 km². 2016. aasta seisuga elas seal 595 inimest. Valla keskuseks on Sidrabiņi küla, vallavanem on Elita Ūdre.Ērgļu novads, vaadatud 4.07 2019

 Ajalugu 

Valla maad kuulusid muistsel ajal Jersika vürstiriiki ja allusid Negeste linnusepiirkonnale. Sausnēja mõisa juurde kujunenud Sausnēja vald kuulus algselt Vietalva kihelkonda. Agraarreformi ajal kuulus seal Sausnēja mõisale ja sellele allunud Namniekkalnsi karjamõisale 2480 hektarit maad.Latviešu konversācijas vārdnīca. VIII. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 37821-37822. sleja. Aastal 1935 oli Sausnēja valla pindala 42 km².

Aastal 1945 moodustati vallas Sausnēja külanõukogu, mis aga kaks aastat hiljem likvideeriti. Külanõukogu moodustati taas aastal 1949, sellal kui vald ise likvideeriti. Aastal 1954 liideti Sausnēja külanõukoguga Veseta külanõukogu, ent aastal 1968 eraldati see taas ja liideti Vestiena külanõukoguga. Aastal 1975 liideti külanõukoguga Liepkalne külanõukogu, aastal 1978 aga osa Mazosoli külanõukogu maadest. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2006–2021 kuulus vald Ērgļi piirkonda.

 Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Struve kaare Sestukalnsi vaatluspunkt, Priekšēni linnamägi ehk Pumpiņkalns, Baltava piiskopilinnus,  Liepkalne kiriku muinaskalmed ja Jākaiņi muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Piķa soo muinaskalmed ehk Vene saar, Vecpriekšēni muinaskalmed ja hiiepaik Skudrase linnamäel.

 Loodus 

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Vallas voolavatest jõgedest tähtsaimad on Ogre jõgi ja Pērse jõgi. Seal asub ka mitmeid järvi, nende seas Stirnezers (68 ha), Zosins (19,6 ha), Ilzins (21,6 ha) ja Bļodonis (5,1 ha).

Looduskaitse all on Aukstija tamm, Sausnēja elupuud ja Ozolmuiža tammeallee. Lisaks on looduskaitse all veel viis nimetut põlispuud. Valda jääb Kaukuri aasade hoiuala. Valla põhjaosa asub osaliselt Ogre oru looduspargis. Osaliselt jääb valda ka Brāži kärestike ja Akmeņupīte kose geoloogiline kaitseala.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 573 lätlast, 13 venelast, 3 valgevenelast, 2 ukrainlast ja 4 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011

Valla külad on:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Kaukuri  mazciems   12 (2002) Ķurzēni  mazciems    Liepkalne  ciems   28 (2025) Ramļēni  mazciems   8 (2002) Sausnēja  ciems   72 (2025) Sidrabiņi  ciems  77 (2025)

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Madona piirkond