Sondergotik

pisi|Gmündi kiriku sisevaade
pisi|Kooriruumi võrkvõlv (umbes 1491. aastast)
Saksa erigootika (saksa keeles Deutsche Sondergotik või lihtsalt Sondergotik) on termin, mida on kasutatud ja kasutatakse kohati ka praegu Saksamaa hilisgooti arhitektuuri kohta, mille tellijaks ja tarvitajaks olid suurel määral linnakodanikud. Periood algab umbes 14. sajandi keskpaigas ja kestab 16. sajandini. Põhiliselt on erigootika all mõeldud Austria, Baieri, Saksimaa ja Böömimaa arhitektuuri ajavahemikus 1350–1550.

Sondergotik on ajaliselt samaaegne Prantsusmaa leekestiiliga, perpendikulaarstiiliga Inglismaal, manuelismiga Portugalis ja Isabella stiiliga Hispaanias.

 Mõistest 
Väljendi võttis kasutusele saksa kunstiajaloolane Kurt Gerstenberg 1913. aastal oma teoses "Deutsche Sondergotik"Deutsche Sondergotik : eine Untersuchung über das Wesen der deutschen Baukunst in späten Mittelalter. München, 1913, milles ta pidas Saksamaa hilisgootikat, eriti selle kodakirikuid prantsuspärase kõrggootika eriliseks saksapäraseks avaldumisvormiks. Nimetust on peetud siiski ka liiga hinnanguliseks, vastuoluliseks ideoloogilise laetuse tõttu ja selle põhjendusi irratsionaalsekshttps://www.oxfordartonline.com/groveart/abstract/10.1093/gao/9781884446054.001.0001/oao-9781884446054-e-7000079746. Samal ajal moodustab Sondergotik oma lätetelt osa rahvusvahelisest gootikast.

Eestis on mõistet kasutanud Villem RaamV. Raam. Über die Sondergotik im mittelalterlichen Estland. – Zweites "Homburger Gespräch", vom 28. September - 1. Oktober 1980 : Thema: Kunst des Mittelalters in Nord- und Nordost-Europa - heute / Martin-Carl-Adolf-Böckler-Stiftung ; herausgegeben von Erich Böckler ja Voldemar VagaV. Vaga. Üldine kunstiajalugu. Tallinn, 1999.

 Üldised jooned 
Kirikute põhiplaan on tugevalt lihtsustatud:
 transept ei eendu peaaegu üldse või jääb üldse ära, samuti puuduvad kooriümbriskäik ja kabelipärg
 kimppiilarite asemel on tugedeks lihtsad ümmargused sambad või kaheksakandilised piilarid
 kirikute siseruumis jäetakse tihti ära trifoorium
 võlvlagedes kaovad selgelt eraldatavad vööndkaared, palju esineb võrk- ja kärgvõlvi
 levinuimaks hoonetüübiks saab ühekõrguste löövidega kodakirik
Vastandina lihtsustatud põhiplaanile esineb fantastilist mänglemist detailides:
 fantaasiarikkad võlviroidestikud lagedel, kurvilised, murtud, põimunud ja rippuvad roided
 naturalistlikkuseni viimistletud taimemotiivid dekooris, portreelisus, elulähedane miimika ja poosid skulptuuridel 

 Vaata ka 
 Valgevene gooti arhitektuur
 Poola gooti arhitektuur
 Tšehhi gooti arhitektuur
 Tellisgootika

 Viited 

 Välislingid 
 Sondergotik. HiSoUR
 Sondergotik. Encyclopedia.com

Kategooria:Arhitektuuristiilid
Kategooria:Kunstistiilid
Kategooria:Gooti kunst