Kuldiga kihistu

Kuldiga kihistu (inglise Kuldiga Formation) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe kihistu. (vaadatud 03.08.2019) Seda hakkasid esimestena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailīte 1970. aastal. Kihistu on nime saanud Kuldīga linna järgi.

Kihistiku stratotüüp on Mezmali 16 puurauk. Saldus 5PM puurauk on 1989. aastast Kuldiga kihistu neostratotüüp.Stratigraafia terminoloogia

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
Bernāti kihistik,
Ēdole kihistik.

Eestis eristatakse selle kihistu kivimeid Kesk- ja Lõuna-Eesti aladel. Enamasti lasub sellel Salduse kihistu ja kihistu tekkeaeg vastab umbkaudu Ärina kihistu tekkeajale.Kaljo, D., Hints, L., Hints, O., Martma, T. and Nõlvak, J., 1999. Carbon isotope excursions and coeval environmental and biotic changes in the late Caradoc and Ashgill of Estonia. Acta Universitatis Carolinae, Geologica 43: 507–510. Väikesel alal Tartust kirdes esineb üksnes Kuldiga kihistu.Kaljo, D., Hints, L., Männik, P., Nõlvak, J., 2008. The succession of Hirnantian events based on data from Baltica: brachiopods, chitinozoans, conodonts, and carbon isotopes. Estonian Journal of Earth Sciences 57: 197–218. Leedus eristatakse kihistikku maa loodeosas, kus see on kuni 8,5 meetri paksune.

Kihistu moodustavad liiva lisanditega tume- ja rohekashallid lubjakivid ja merglid.LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 21

Viited

Välislingid

Kategooria:Ordoviitsiumi Eesti kihistud