Kirju-samblasultan

Kirju-samblasultan (Staphylinus caesareus) on mardikaliste seltsi ja lühitiiblaste sugukonda kuuluv putukaliik. Eriti laialdaselt on nad levinud Kesk-Euroopas. Eestis pole ta sage liik. 

 Kirjeldus 
LühitiivalisedMichael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260, täiskasvanud kasvavad 17–25 mm pikkuseks. Keha põhivärv on must, tergiit ja pea ülaosa kuldkollaste karvalaikudega, kattetiibade värvus helepruun. Lamedat keha katavad õhukesed karvad. Neil on hästi arenenud lõualuud, millega nad saavad saagist hõlpsasti kinni haarata. 

 Käitumine 
Ohu korral ajab kirju-samblasultan oma lõuad laiali ja toob kõhu ette, et oma vaenlast hirmutada. Nad on lennuvõimelised mardikad. Tiivad on kattetiibade all peidus.

 Paljunemine 
Paaritumisaeg on kevadel ning munad munetakse otse maasse. Vastsed kooruvad mõne päevaga, aga suurema osa ajast veedavad nad maa all, kaevates endale augu, et nukkuda. Kahe kuni kolme kuuga on vastsed täielikult välja arenenud. Uue põlvkonna täiskasvanud ei paljune enne, kui nad on talvitunud.

 Toit 
Toitub putukatest, keda leiab sõnnikult ning korjustelt. Samuti jahivad nad metsaalusel pinnal teiste putukate vastseid ja nälkjaid. Tänu lamedale kehale mahuvad nad toitu otsima ka väga kitsastesse pragudesse.

 Levik 
Teda esineb kogu Euroopas, välja arvatud Portugalis, Hispaanias ja kaugel põhjas. Kirju-samblasultan on termofiilne liik, mistõttu leidub teda avatud rohumaadel, nõmmedel ja päikesele avatud mäenõlvadel. Kesk-Euroopas leidub neid tavaliselt metsaservadel, luidetel ja taimestikuga kaetud kallastel.  

Täiskasvanud isendeid võib kohata aasta läbi, kõige rohkem maist juulini, aga neid on tihti nähtud ka talvel.

 Alamliigid 

 Staphylinus caesareus caesareus
 S. c. corporaali

Viited

Välislingid

Kategooria:Eesti mardikalised