Žonglöör (keskaeg)

Žonglöör oli keskajal rändav muusik ja meelelahutaja, kes valdas mitmesuguseid etenduskunste. Žonglöörid rändasid ringi kas üksinda või väiksemas seltskonnas ning teenisid elatist lauldes, trikke tehes ja musitseerides. 

Žonglööre peeti ühiskonna heidikuteks ja neil puudus kiriku õnnistus. 

Nad võisid ühineda ka rändmuusikute vennaskondadega, millest hiljem kujunesid muusikute gildid, kus oli võimalik omandada ka muusikaharidust.

 Etümoloogia 
Sõna on jõudnud eesti keelde prantsuse sõna jongleur vahendusel ladina keelest, milles joculator (sõnast iocus 'ajaviide', 'nali'https://www.etymonline.com/word/joculator) tähistas kutselist naljategijat ja meelelahutajathttps://www.merriam-webster.com/dictionary/joculator.

 Tänapäeval 
Tänapäeval nimetatakse žonglööriks tsirkuses esemete manipuleerimise ja žongleerimisega esinevat osavus- ja tasakaalukunstnikkuhttps://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=%C5%BEongl%C3%B6%C3%B6r&F=M.

 Vaata ka 
 menestrel
 kloun
 miim
 narr

 Viited 

 Välislingid 
 Žonglööri kutsest Encyclopaedia Britannicas
 Jongleurs. History, Facts and interesting information about Medieval music, specifically, Jongleurs

Kategooria:Keskaja muusikud
Kategooria:Keskaja teater