Lemmelillelised

Lemmelillelised (Tofieldiaceae) on üheiduleheliste klassi, konnarohulaadsete seltsi kuuluv katteseemnetaimede sugukond. Lemmelilleliste sugukonda omakorda kuulub 4 perekonda praeguseks kuni 30 teadaoleva liigiga.

Lemmelillelisi kirjeldas esimesena Armen Leonovich Takhtadjan (1910–2009), kui sugukonna nimi Tofieldiaceae avaldati 1995. aastal ajakirjas Botanicheskii Zhurnal (Bot. Žhurn. (Moscow & Leningrad) 79(12): 65).

 Morfoloogia 
Lemmelillelised on väikesed mitmeaastased risoomidega (varieerub peenikesest jässakani) rohttaimed. Lehed on lineaalsed, peamiselt juurmised ja paiknevad ümber varre vahelduvalt kahes reas. Leheserv on terve või harva saagjas ning lehed on rööproodsed. Juurmised lehed on mõõkjad ning ristlõikes lamedad, varrelehed on juurmistest lehtedest palju väiksemad. Õisikuraag on kandelehtedega ning esineb lihtne õiekate ehk perigoon. Õisik on tipmine kobar, kuid perekonna Harperocallis puhul üksik tipmine õis. Õied ise on kolmetised, aktinomorfsed ning hüpogüünsed ehk ülemise sigimikuga. Tolmukaid on 6 (kahe ringina) või harvem 9 (harva rohkem kui 10) ning tolmuterad on ellipsoidse kujuga ning kahekavilised. Viljaks on enamasti septitsiidselt avanev kupar ehk avanemisel tekib lõhe piki viljalehtede kokkukasvamise piiri. Perekonna Harperocallis puhul on viljaks lokulitsiidselt avanev kupar, mille puhul lõhenevad viljalehed selgmiselt.

 Levik 
Lemmelillelised on enamasti levinud põhjapoolkeral parasvöötmelises ja lähisarktilises kliimavöötmes, kuid osaliselt ka Lõuna-Ameerika põhjaosas. Kõige laiema levialaga on perekond lemmelill Tofieldia, keda leidub Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Lõuna-Ameerikas on esindatud vaid perekond Harperocallis. Perekond Pleea esineb vaid Põhja-Ameerika kaguosas. 
Eestis on esindatud vaid üks lemmelilleliste hulka kuuluv liik. Selleks on perekonda lemmelill (Tofieldia) kuuluv liik lemmelill Tofieldia calyculata. Liik asub Eestis oma areaali kirdepiiril ja on levinud mandri loode- ja keskosas ning Saaremaa lääneosas, mujal aga haruldaselt. Lemmelill Tofieldia calyculata kasvab Eestis paiguti allikasoodes, märgadel lubjarikastelsoostuvatel niitudel ja madalsoodes.

 Taksonoomia 
Lemmelilleliste hulka kuuluvaid liike on aja jooksul paigutatud eri sugukondadesse (näiteks Melanthiaceae või Nartheciaceae) ning neid sugukondi omakorda eri seltsidesse (näiteks Liliales või Nartheciales). Kuid hilisemad molekulaarsed fülogeneetilised analüüsid on järjepidevalt tõestanud, et lemmelillelised moodustavad omaette sugukonna (Tofieldiaceae), mis kuulub konnarohulaadsete seltsi. Konnarohulaadsete (Alismatales) seltsi kuulub APG IV (2016) süsteemi järgi koos lemmelillelistega kokku 14 sugukonda. Fülogeneetiliselt moodustavad lemmelillelised koos sõsarrühmaga Araceae konnarohulaadsete basaalse rühma.

Perekonnad
Harperocallis McDaniel
Pleea Michx.
Tofieldia Huds. – lemmelill
Triantha (Nutt.) Baker
Molekulaarsete andmete põhjal (kloroplasti DNA) on lemmelillelised monofüleetilised. Viimaste teadmiste kohaselt lemmelilleliste perekondade fülogeneesist kuulub sugukonda neli perekonda: Harperocallis, Pleea, Tofieldia (lemmelill) ja Triantha. Pleea on sugukonna basaalne rühm ehk fülogeneetiliselt kõige varasemalt lahknev. Tofieldia ja Triantha on sõsarrühmad.

 Kasutus 
Lemmelillelistel ei ole erilist majanduslikku tähtsust. Vähemalt kuut lemmelille perekonna liiki kasvatatakse parasvöötmes dekoratiivtaimedena niisketel ja happelistel muldadel. Hiina rahvameditsiinis on kasutatud lemmelille Tofieldia thibetica alkohoolset ekstrakti, et ravida herpest, vöötohatist, haavu ja maohammustusi.

 Viited 

Kategooria:Konnarohulaadsed