Materiaalne jalajälg

Materiaalne jalajälg (inglise keeles Material Footprint) on ressursikasutuse tarbimispõhine indikaator. 

See on Thomas O. Wiedmanni ja tema kolleegide välja töötatud näitaja (2013), mis arvestab lisaks kodumaisele ressursikasutusele (domestic material consumption) ka imporditud materjali toormekasutust, mille suur osakaal on omane arenenud riikidele. Wiedmann ja tema kolleegid defineerisid materiaalse jalajälje indikaatori kui kaevandatud toorainete ülemaailmse jaotumise riikide lõpptarbimises.Wiedmann, T.O., Schandl, H., Lenzen, M., Moran, D., Suh, S., West, J., Kanemoto, K. (2013). The material footprint of nations. Proceedings of the National Academy of Sciences, 112, 6271–6276.  Lisaks on seda defineeritud kui näitajat, mis lubab arvesse võtta kõiki toormaterjale, mida üks riik kasutab oma sisetarbimise rahuldamiseks.Calatayud, P., Mohkam, K., Moreau, S., Bottin, A., & Baudu-Baret, C. (2018). Material Footprint: an indicator reflecting actual consumption of raw materials. France: Ministry for an ecological and solidary transition.

Indikaatori eesmärk on aidata paremini mõista seoseid kohtade vahel, kus toimub materjalide tootmine ja tarbimine – ühe riigi materiaalsesse jalajälge kuuluvad nii riigis sees kui ka väljaspool riiki kaevandatud materjalidUnited Nationas Environment Programme. (2022). Indicator 12.2.1. . Materiaalne jalajälg annab parema pildi ühe riigi ressursikasutuse tõeliselt jalajäljest, võttes arvesse materjalid, mis ammutati nii riigi enda piires kui ka piiridest väljaspool. Näiteks Prantsusmaa praegune indikaator, mis võtab arvesse ainult riigisisese tooraine tarbimise, ei arvesta riigi tegelikku ressursikasutust.

OECD riikide materiaalne jalajälg kasvas aastatel 1990–2008 peaaegu 50%. Kui nendes riikides suurenes SKT 10%, kasvas nende materiaalne jalajälg samal ajal 6%. Euroopa Liit impordib enamiku tarbitavatest fossiilkütustest ja metallidest, samal ajal biomass ja mineraalid on peamiselt Euroopa Liidu seest hangitud.European Environment Agency. (2022). Europe’s material footprint. Euroopa Liit sõltub aina enam imporditud materjalidest: kui 2010. aastal importis EL 48% materiaalse jalajälje toorainetest, siis 2019. aastal oli sama näitaja 53%. 

Vaata ka
Süsiniku jalajälg
Ökoloogiline jalajälg

 Viited 

 Kirjandus 

 Välislingid 
Wiedmann, T.O., Schandl, H., Lenzen, M., Moran, D., Suh, S., West, J., Kanemoto, K. (2013). The material footprint of nations. Proceedings of the National Academy of Sciences, 112, 6271–6276. 

Kategooria:Jätkusuutlik areng