1970. aasta Poola protestid

1970. aasta Poola protestid (poola keeles Rewolta grudniowa; tuntud ka kui must neljapäev) olid rahvarahutused, mis said alguse toidu- ja esmatarbekaupade ootamatust hinnatõusust. See tõi kaasa ulatuslikud streigid, mille surusid maha Poola Rahvaarmee ja Poola riiklik politseiorganisatsioon Milicja Obywatelska. Selle tulemusena sai surma umbes 40 inimest ja tuhatkond inimest sai vigastada.

Taust
Kogu 1970. aasta jooksul oli Poolas saak olnud kehv ja sama aasta detsembris tegi Poola Ühendatud Töölispartei teatavaks peamiste toiduainete, eriti piimatoodete, suured hinnatõusud. Hinnatõus osutus tavaliste kodanike jaoks suureks šokiks ja seda eriti suuremates linnades.D. Singer. "The Road to Gdansk: Poland and the U.S.S.R.". Lk 157. New York, 1981. Monthly Review. ISBN 9780853455677.

Demonstratsioonid
Hinnatõusude vastased demonstratsioonid lahvatasid Poola põhjapoolsemates Läänemere-äärsetes linnades Gdańskis, Gdynias, Elblągis ja Szczecinis. Valitsev režiim kartis, et alata võib salapolitsei poolt tagant õhutatud sabotaažilaine, kuna salapolitsei soovis legitimeerida karmi vastust protestijatele.Toim. J. Eisler. "Grudzień 1970 w dokumentach MSW". Bellona. Varssavi, 2000. ISBN 9788311092655.

Gdynia linnas oli sõduritele antud käsk tööle naasvad töölised peatada. 17. detsembril tulistasid nad rongidest väljuvate tööliste hulka ja tapetute ning vigastatute koguarv ulatus sadadesse.M. Krzymieniecki. "December 1970: When Polish workers' revolt threatened Stalinist rule". Seejärel levis protestiliikumine ka teistesse linnadesse, tuues kaasa streike ja hõivaimisi. Valitsus mobiliseeris 5000 politsei eriüksuste liiget ning 27 000 rasketankide ja kuulipildujatega varustatud sõdurit.

Ohvreid oli palju: tänapäevastel andmetel sai 39–44 inimest surmaPolegli. Magazyn Solidarność. Grudzień 1970.Piotr Golik. Answering for December 1970. Juuni 1998. Warsaw Voice, vol 789., enam kui 1000 vigastada ja 3000 inimest ka arreteeriti. Poola valitsus aga teatas samal ajal vaid kuuest hukkunust. Rahulolematuse levimise vältimiseks maeti kõik surnud maha üleöö ja nii, et kohal oli vaid nende lähimad sugulased.

Lahendus
Varssavis kogunes partei juhtkond ja otsustas, et ilma äärmuslikke meetmeid rakendamata oleks täiemahuline töölisklassi mäss vältimatu. Leonid Brežnevi nõusolekul sunniti Gomułka, Kliszko ja teised Poola juhid tagasi astuma. Kui hinnatõusude taga oli tõesti Gomułka vastu suunatud vandenõu, siis oli see edukas. Kuna Moskva ei olnud nõus Poola Ühendatud Töölispartei uueks juhiks kinnitama Mieczysław Moczarit, määrati uueks juhiks Edward Gierek.

Hiljem pöörati hinnatõusud tagasi, kuulutati välja palgatõusud ning lubati ulatuslikke majanduslikke ja poliitilisi muudatusi. Gierek külastas Gdańskit ja kohtus töölistega, vabandades varasemate vigade eest ning lubades poliitilisi uuendusi. Lisaks ütles ta, et tema kui tööline valitseb nüüd rahva heaks.Toim. Andrzej Burda. "Sejm Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej", lk 55. Zakład Narodowy im. Ossolińskich. Wrocław, 1975.

Pärand
Vaatamata asjaolule, et protestijate eesmärgid olid peamiselt ühiskondlikud ja majanduslikud, mitte poliitilised, taaselustasid mahasurutud rahutused Poola ühiskonna uinunud poliitilist aktiivsust.Bronisław Misztal. "Poland After Solidarity". Lk 6. Transaction Publishers. 1985. ISBN 0-88738-049-2. Siiski ei suutnud rannikuala töölised lõplikult takistada valitsust toiduainete hinnatõusu plaane rakendamast. Selle saavutasid mõni nädal hiljem 1971. aastal Łódźis streikinud poolakad.

Viited

Kategooria:20. sajand Poolas
Kategooria:1970
Kategooria:Rahutused