August Steinberg

August Steinberg VR I/3 (28. aprill 1894 Massu vald, Läänemaa – 20. august 1941 Soome laht) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

Elukäik

August Steinberg lõpetas 1912. aastal Tallinnas Aleksander II 6-klassilise linnakooli. 1915. aasta juunist alates oli mobiliseerituna Vene sõjaväes. Lõpetas 3. Peterhofi lipnikekooli 15. veebruaril 1916. Teenis seejärel Üksiku merebrigaadi 3. polgus, olles 1916. aasta sügisest kuni 1917. aasta sügiseni polgu tranšeekomando ülem. Seejärel oli teenistuses Balti mere diviisi staabis. 24. detsembril 1917 lahkus mereväediviisist. Oma teenistuse jooksul Vene sõjaväes oli ta olnud rindel nii Riia  all kui ka Doonau suudmealal. 

27. veebruaril 1918 registreeris A.Steinberg end 1. Eesti Diviisi staabis, kus määrati inspektori jaoskonna ajutiseks adjutandiks. Saksa okupatsioonivõimud vabastati ta teenistusest 5. aprillil 1918 Eesti üksuste laialisaatmise tõttu. 

16. novembril 1918 asus taas teenima moodustavasse Eesti rahvaväkke, kus ta esialgu määrati ajutiselt inspektori jaoskonna ülemaks koos ülesandega see jaoskond ka tegelikult formeerida. Nimetati seejärel sõjaministeeriumi peastaabi jaoskonna ülema abiks. 23. detsembril 1918 läks Steinberg vabatahtlikult Tallinna 1. löögipataljoniEsimene löögipataljon, Päewaleht, nr. 348, 23 detsember 1938 koosseisus rindele. Mõni nädal hiljem määrati ta rooduülemaks. 12. veebruaril 1919 1. löögipataljon likvideeriti ja liideti 4. jalaväepolguga ning August Steinberg kutsuti rindelt tagasi. Ta määrati Ülemjuhataja Staabi korraldusvalitsuse inspektorijaoskonna ülemaks. 30. aprillil 1919 suunati ta Sõjakooli tranšeeasjanduse (kaevikutega seotud valdkond) õppejõuks. 

10. novembril 1919 saadeti August Steinberg lennuväesalga ülema käsutusse ning mõni päev hiljem sai temast lendurõpilane Claude Scudamore Emery grupis. Alates 15. jaanuarist 1920 oli ta lennuväe ülema abi, pärast lennuväe ümberformeerimist lennurooduks rooduülema abi. 10. novembril 1920 vabastati rooduülema abi kohalt ja viidi üle merilennu rühma lenduriks, olles tegelikult sel ajal veel lenduriõpilane.

31. märtsil 1921 määrati August Steinberg lennuroodu ülemaks. Kinnitati sõjaväelenduri kutses 15. juulil 1921. Aastatel 1923–1924 osales väeosa ülemate informatsioonikursusel, mille lõpetamise järel loeti ta alalisväeohvitseriks. 15. märtsist 1924 formeeriti senine lennuvägi ümber lennuväerügemendiks ning August Steinberg määrati selle rügemendi ülemaks.

1929. aastal saadeti õppima Kõrgemasse Sõjakooli, lõpetas selle 2. aprillil 1932 hindele “väga hea”. Kuna 1. juulist 1930 oli lennuväe rügement likvideeritud, siis oli ta ajutiselt viidud üle kaitseministri käskudetäitjaks ohvitseriks. 1. aprillist 1934 sai ta kaitseväe staabi IV osakonna ülemaks ning kolm kuud hiljem 3. diviisi staabiülemaks. 13. jaanuaril 1936 vabastati ta sõjaväeteenistusest vanuse tõttu.  

1936. aasta detsembris sai August Steinberg Estonia teatri talituse juhiks.Uus Eesti, nr. 328, 3 detsember 1936, lk. 1

1941. aasta suvel sundmobiliseeriti Steinberg Punaarmeesse, ta hukkus Nõukogude vägede taganemisel Tallinnast mootorlaeval Sibir.

Auastmed
Lipnik 15. veebruar 1916
Alamleitnant 23. juuli 1917
Leitnant 30. november 1917 
Staabikapten 
Kapten 20. november 1919
Major 24. veebruar 1923
Kolonelleitnant 28. november 1924
Kolonel 20. veebruar 1935

Tunnustus
Püha Stanislavi orden, 3. järk mõõkade ja lehviga – 17. oktoober 1917
Vabadusristi I liigi 3. järk – 12. mai 1920
Vabadussõja mälestusmedal – 21. juuni 1922
Poola lenduri kutsemärk – 6. oktoober 1922
Eesti sõjaväelenduri kutsemärk – 20. november 1922
Läti lennuväe märk – 9. september 1924
Soome Valge Roosi ordeni II klassi komandöri rist – 11. juuni 1926 
Soome sõjaväelenduri kutsemärk – 1. november 1926
Tšehhoslovakkia sõjaväelenduri kutsemärk – 18. märts 1927
Läti Kolme Tähe ordeni komandöri rist, III klass – 10. aprill 1929
Prantsuse Auleegioni ordeni ohvitseri rist, IV klass – 10. aprill 1929
Kotkaristi III klassi teenetemärk – 20. veebruar 1935
Eesti Punase Risti II järgu I astme mälestusmärk – 24. veebruar 1935

Viited

Kirjandus
 Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani. Tallinn, 2011.

Välislingid
Ohvitseride andmebaas

Kategooria:1. Eesti jalaväediviisi koosseis
Kategooria:Lennuväerügemendi koosseis
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Kõrgema Sõjakooli õppejõud
Kategooria:Eesti lendurid
Kategooria:Eesti kolonelid
Kategooria:Vabadusristi I liigi 3. järgu kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu I astme kavalerid
Kategooria:Kotkaristi III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kolme Tähe ordeni kavalerid
Kategooria:Auleegioni ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Stanislavi ordeni kavalerid
Kategooria:Sündinud 1894
Kategooria:Surnud 1941