Küna

pisi|Haavapakust saetud veeküna mesilaste jootmiseks Kõrvemaal 2023. aastal
Küna on puutüvest õõnestatud ning tahutud põhja ja külgedega piklik nõuEesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 91.

Künad olid eri suuruse ja kasutusega. Kariloomade jootmiseks oli pikk kaevuküna ehk joogiküna (läänemurdes rank), sigade söötmiseks seaküna, hobuste toitmiseks kaeraküna, aganaleiva jaoks aganate peeneks tampimiseks tambiküna, õlletegemiseks virdeküna, nõude liivaga küürimiseks liivaküna, pesupesemiseks pesuküna jne. Pisike küna võis olla ka toidunõuks. 

Künad tehti põhiliselt männi- või haavapuust. 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi keskpaigani kasutati rohkem laudkünasidEesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 118.

Vaata ka
Mold
Ruhi

 Viited 

 Välislingid 

 Küna, Eesti Põllumajandusmuuseum

Kategooria:Anumad
Kategooria:Etnograafia