Hoburaudkaar

Hoburaudkaar on kaaretüüp, mis meenutab kujult hobuseraudahttp://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=hoburaudkaar. See tähendab, et kaar on kahe kolmandiku kuni kolmveerandi ringjoone pikkune ning kaare suurim laius ei asu mitte lähtekividel, vaid neist kõrgemal.

Hoburaudkaar on tuntud eeskätt islamimaade arhitektuuri kaudu (Euroopas nimetatakse seda mauri arhitektuuriks) ning kaart on kasutatud sellest lähtunud stiilides, näiteks mosaraabia ja mudéjar-stiilis ehitistes.

 Konstrueerimine 
Hoburaudkaare keskpunkt, millest lähtub kaare raadius, ei asu mitte kaare lähtejoonel nagu ümarkaare puhul, vaid lähtejoonest kõrgemal. Tavaliselt võetakse kaare keskpunktiks sildeava keskpunkti ja lähtekividelt (joonisel A ja B) umbes 30-kraadise nurga all tõusvate sirglõikude lõikumispunkt. Kaare raadius võrdub siin kaare suurima laiusega, mis võib olla laiem kui sildeava.

Hoburaud-teravkaar koosneb kahest kaarest, mille keskpunktid asuvad lähtekividelt (A ja B) 45-kraadise nurga all tõusvatel sirglõikudel.

 Pildid 

 Ajalugu 
 Rooma, Armeenia ja läänegooti arhitektuuris 
Tegelikult esineb hoburaudkaar juba islamieelses Süüria varakristlikus kunstisE. Keser-Kayaalp and N. Erdoğan. The cathedral complex at Nisibis. – Anatolian Studies. Vol. 63 (2013), lk. 137-154 ja sellest mõjutatud Armeenia ehituskunstis (näiteks Ani katedraalil).

Hoburaudkaare varaseim kasutus Euroopas on läänegootide kirikuehitistes 7. ja 8. sajandil (varaseim San Juan de Baños, mis pühitseti 661. aastal), seega ammu enne islami jõudmist Pürenee poolsaarele. Erandlik on hoburaudkaarse ukseavaga Eulalia tempel (Santalla de Bóveda) Lugos Galicias, mis on hoopis Rooma-aegne ehitis ning on inspireerinud oletust, et hoburaudkaar on provintsiaalrooma päritoluLeicester B. Holland. The Origin of The Horseshoe Arch in Northern Spain. – American Journal of Archaeology Vol. 22, No. 4, 1918. lk 378–398.

Eelromaani ehitiste vahendusel jõudis hoburaudkaar ka Roussilloni ja Languedoci romaani arhitektuuri (esineb näiteks romaani kirikuis Palairacis St. Gaudensis).

 Mauri arhitektuuris ja sellest mõjustatud stiilides 
Varaseim islamiga seotud ehitis, millel esineb hoburaudkaar, on Damaskuse Suur mošee Süürias, mis ehitati ajavahemikus 706–715. Kuid oma hiljem enim kasutatud kuju sai hoburaudkaar Hispaania territooriumil ja Põhja-Aafrikas. Muslimitest valitsejate dünastiad Pürenee poolsaarel võtsid hoburaudkaare laialt kasutusele oma ehitistes, aktsentueerisid seda ornamentide ja värvidega ning kujundasid sellest uusi variante, nagu teravkaarne hoburaudkaar või lehvikkaar. Mauri arhitektuurist jõudis hoburaudkaar ringiga tagasi mosaraabia arhitektuuri, samuti käsikirjade illustratsioonidesse. Hoburaudkaar esineb mudejar-stiilis ehitistel Hispaanias veel 16. sajandilAudrey Lancho. Mudéjar in Cáceres: Islamic Architectural Influence in a Small Spanish Townhttp://www.barbararizzamellin.com/mudejar-style-in-seville.

 India arhitektuuris 
Hoburaudkaart leidub ka Vana-India arhitektuuris, arhitektuurilise elemendina budistlikel tšaitjadel (gavaksha-kaared) alates 3. sajandist eKrhttp://www.templenet.com/temparc.htmlhttps://www.ancient.eu/Gupta_Architecture/.

 Mujal 
Uuema aja arhitektuuris leiab hoburaudkaart historitsistlikus mauri arhitektuuri kopeerivas uusmauri stiilis (Moorish Revival, neo-mudéjar).

Hoburaudkaarega sarnanevat lukuauk-akent on arhitektuurilise elemendina kasutatud juugendarhitektuuris.

 Viited 

 Välislingid 
 Hufeisenbogen. – HiSoUR Kunst Kultur Ausstellung
 Peter Hubert. The Development of the Horseshoe Arch in Christian Spain
 Luis de Villanueva Domínguez and Fernando Vela Cossío. The Horseshoe Arch in Toledo
 Visigooti arhitektuur. Põhijooned ja illustratsioonid

Kategooria:Kaaretüübid