Torrensi järv

Torrensi järv on suur efemeerne soolajärv Lõuna-Austraalias, millel tavaoludes puudub ühendus teiste veekogudega, kuid pärast suuri vihmaperioode on järvel väljavool läbi Pirie-Torrensi koridori Spenceri lahte.

Kirjeldus

Torrensi järv asub Arcoona platoo ja Flinders Range'i mäestiku vahel, Torrensi järve rahvuspargis. Järv on 30 meetrit üle merepinna ja maksimaalne sügavus on vaid 1 meeter. Kui järv on täidetud veega, on tegemist Austraalia suuruselt teise järvega, mis hõlmab 5745 km², kuid seda on juhtunud vaid üks kord viimase 150 aasta jooksul. Järve põhi on kaetud õhukese soolakihiga, mille all on punakaspruunid savikihid.

Järve ümbruse taimestik on hõre. Põhiliselt on esindatud randköömen ja maltsad.

Veeperioodil on täheldatud järve piirkonnas 64 linnuliiki, paljud neist olid tulnud järve äärde pesitsema. Pesitsejate seas märgati ka punarind-karkjalga (Cladorhynchus leucocephalus), keda alates 1930. aastast ei ole Lõuna-Austraalias pesitsemas nähtud. Kuivaperioodil on järv elupaigaks paljudele loomaliikidele, sealhulgas skorpionidele, ämblikele, mardikatele ja sipelgatele.

Ajalugu

Pärast ootamatult suurt vihma 1989. aasta märtsis täitus järv veega, mis oli ka esimene kord, kui selline sündmus teaduslikult dokumenteeriti. Vesi püsis järves 1990. aastate alguseni.

Piirkonna traditsioonilisi rahvaid kutsutakse arabanadeks, kokathadeks ja kyunideks. Maadeavastaja Edward John Eyre oli esimene eurooplane, kes järve 1839. aastal avastas. Eyre nimetas järve kolonel Robert Torrensi järgi, kes oli üks Lõuna-Austraalia koloonia asutajaid.

Alates 1991. aastast on Torrensi järv täies ulatuses rahvuspargina kaitse all. Rahvusparki saab külastada igaüks tasuta, kuid taotleda tuleb sisenemisluba.

Viited

Kategooria:Austraalia järved