Kiillõige

Kiillõige (inglise keeles chip carving, saksa keeles Kerbschnitt) on pinnakaunistustehnika, mille puhul luuakse kaunistatavasse pinnasse süvend täpsete poolviltu lõigetega, mis kohtuvad süvendi põhjas, nii et süvendi põhja tekib nurkI. Jets. Lahingu maod : Skandinaavia 9.-11. sajandi kunstistiilid Eesti arheoloogilistel leidudel. Tallinn, 2013. Lk 22. Etnograafiliste puitesemete puhul on seda nimetatud ka täkeornamendikshttp://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=sv2830http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=t%C3%A4keornament või täkkeornamendiksVaike Reemann. Küübid Eesti Rahva Muuseumi kogudes. - Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat, 50, 131−158., 1927. aastal välja antud "Kunstiajaloo oskussõnastik" annab termini täkklõigeKunstiajaloo oskussõnastik. Tartu, 1927.

Kiillõiget on kasutatud varakeskaja loomastiilis hõbe- ja pronksehete kaunistamisel. Tehnika ilmub metallikunsti 4.–5. sajandi paiku ja levib germaani hõimude juures üle Euroopa. Kiillõiget tehti nii otse metalli (ajalooliselt varasem variant – võimalik, et metallile kanti üle tehnika, mida juba kasutati puidulO Untracht. Jewelry Concepts & Technology. 2011) kui ka vahamudelitel, mida kasutati metallivalusH. Hamerow, D. A. Hinton, S. Crawford. The Oxford Handbook of Anglo-Saxon Archaeology. Oxford University Press, 2011.

Puidutöötluses sai täkklõige populaarseks gooti kunstis ja sealt edasi hilisemas puunikerduseshttp://www.thewoodcarverscabin.com/library/history-of-chip-carving/. Kiillõikega sarnast pinnatöötlust on kasutatud ka kiviraidkunstis ja keraamikas.

 Pildid 

 Viited 

 Välislingid 
 Kiillõiketehnikas kaunistatud varakeskaja metallesemeid Commonsis
 Täkkeornamendiga kaunistatud puitesemeid Commonsis

Kategooria:Kunst
Kategooria:Etnograafia