Naksurkrevetlased

Naksurkrevetlased (Alpheidae) on kümnejalaliste seltsi kuuluv mereloomade sugukond. Naksurkrevetlastele on iseloomulikud erineva suurusega sõrad, millest suurem on tavaliselt võimeline tekitama valju raksatavat häält.

Naksurkrevetlaste sugukond on väga liigirikas, hõlmates enam kui 1100 liiki. Neid leidub kõikjal troopilistes ja lähistroopilistes rannikuvetes. Enamik naksurkrevetlastest kaevavad urge ja elavad korallrahudel, mererohuga kaetud aladel ja austrirahudel. Eranditena elab Betaeus külmades meredes ja Potamalpheops ainult magedaveelistes koobastikes.

Suured naksurkrevetlaste kolooniad võivad segada sonarite tööd ja allveekommunikatsiooni. Nende tekitatud helid meenutavad praginat ja on piisavalt valjud, et domineerida oma elupaikade lähedasi helimaastike.

 Käitumine ja heli tekitamine 
Oma suurema sõra kiire sulgemisega tekitavad naksurkrevetlased valju heli. Sõra kiirel sulgemisel surutakse tema vahele jääv vesi välja joana, mis võib saakloomi uimastada või isegi tappa. Veejoa algkiirus 30 m/s on piisav kavitatsiooni tekkimiseks. Vali heli tekibki kavitatsiooni käigus moodustunud õhumullide implosioonist, mitte sõrast endast. 

 Vaata ka 
 Krevetilised
Allveeakustika

 Viited 

Kategooria:Krevetilised