Malpiigialised

Malpiigialised (Malpighiaceae) on troopilise levikuga õistaimede sugukond malpiigialaadsete seltsistMalpighiaceae Juss. (i.a.). Plants of the World Online. http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000017-2 (07.03.2024).. Sugukonnas on 77 perekonda ja üle 1300 liigiMalpighiaceae. (2017). Flora of North America Volume 12. http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=10533 (07.03.2024).. 

Sugukonnas leidub puid, põõsaid, puitunud ronitaimi ja mitmeaastaseid rohttaimiUtteridge, T. & Bramley, G. (2020). The Kew Tropical Plant Families Identification Handbook, Second Edition. Kew Publishing Royal Botanic Gardens, Kew., sugukond on enamasti levinud troopikas ning lähistroopilistes metsades ja savannides, enamik sugukonna elurikkusest paikneb Uues Maailmas, elurikkuse tulipunktiks on Lõuna-Ameerika põhjaosaAnderson, W.R. (2004) In: Smith, N., Mori, S.A., Henderson, A., Stevenson, D.Wm. & Heald, S.V. (eds.) Flowering Plants of the Neotropics. The New York Botanical Garden/Princeton University Press, New Jersey, 229-232.. Eestis malpiigialistest pärismaised liike ei kasvaMalpighiaceae in GBIF Secretariat (2023). GBIF Backbone Taxonomy. Checklist dataset https://doi.org/10.15468/39omei (07.03.2024).. Sugukond on jaotatud 14 klaadiksDavis, C.C. & Anderson, W.R. (2010), A complete generic phylogeny of Malpighiaceae inferred from nucleotide sequence data and morphology. American Journal of Botany, 97: 2031-2048. https://doi.org/10.3732/ajb.1000146 (09.03.2024)., millest seitse on Vanas Maailmas ja ülejäänud Uues Maailmas.

 Morfoloogilised tunnused 
 Vars 
Varred on läbimõõdult ümarad, sümmeetriliselt või asümmeetriliselt väljasopistunud, harvem lapikud või nelinurksed.Zappi, D. (2015). Neotropical Malpighiaceae. https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000017-2/general-information (08.03.2024). Taimed ronivad keerduvate varte abil, üksikud liigid kasutavad ronimiseks tugijuuri. Teiskasv võib olla anomaalne.Simpson, M. G. (2010). 8 - Diversity and Classification of Flowering Plants: Eudicots. M. G. Simpson (Ed.), Plant Systematics (Second Edition) (pp. 275–448). Academic Press. https://doi.org/10.1016/B978-0-12-374380-0.50008-7 (10.03.2024).

 Lehed 
Tervete lihtlehtedega, mis paiknevad üldjuhul vastakult (harva vahelduvalt või männases), esinevad abilehed, lehelaba üldjuhul lõhestumata. Leheserv on terve. Lehe rootsul, laba alusel või abilehtedel esinevad (paarilised) mitmerakulised näärmed. Noortel kasvudel ja leherootsudel esineb malpiigialiste sugukonnale iseloomulikke T-kujuliselt harunevaid trihhoome (karvakesi), mis on üherakulise ehitusega.Anderson, C. (i.a.). Guide to the Genera of Lianas and Climbing Plants in the Neotropics—Malpighiaceae. https://naturalhistory.si.edu/sites/default/files/media/file/malpighiaceae_0.pdf (09.03.2024).

 Õisikud ja õied 
Õisikud paiknevad tipmiselt või lehe kaenlasMalpighiaceae. (2008). Flora of China Volume 11. http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=10533 (09.03.2024)., on kujult väga varieeruvad, tavalisemad õisikutüübid on kobar ja pööris.[8] Õied on läbimõõduga 6 mm kuni 4 cm, viietised (viis kroon- ja tupplehte), kahesugulised, sügomorfsed (ühe sümmeetriateljega). Enamikul perekondadest esineb kümme tolmukat[8]. Emakkond on enamasti kolmeosaline. Õied on epigüünsed, perekonnas Barnyeba perigüünsed. Kroonlehed on tihti kollased, roosad või valged, mõnikord muud tooni, kuid harva sinised, üks kroonleht võib olla teistest erineva kujuga. Õied meelitavad tupplehtede paariliste õlinäärmetega ligi õli korjavaid mesilaseliike (leviala Uues Maailmas), kroonlehed on mesilastele ligipääsu võimaldamiseks aluselt kitsenenudGentry, A.H. (1993). A Field Guide to the Families and Genera of Woody Plants of Northwest South America. Conservation International, Washington.. Vana Maailma liikidel on õied enamasti radiaalsümmeetrilised ja tupplehed ilma õlinäärmeteta.

 Viljad 
Viljad on mitmekesised, võivad olla tüübilt kuivad jaguviljad (valmimisel jagunevad kolmeks tiivuliseks osaviljaks) või luuviljad, millest mõned on lihakad ja söödavad. Enamikus perekondades jagunevad viljad kolmeks osaks. Seemneid on iga vilja osa kohta üks. Seemnetel seemnerüü ehk arill puudub.Kirkbride Jr., J. H., Gunn, C.R. & Dallwitz. M.J. (2021). Family guide for fruits and seeds: descriptions, illustrations, identification, and information retrieval. https://www.delta-intkey.com/famfs/www/malpig.htm (09.03.2024).
pisi|Näiteid malpiigialistest Brasiilias. A: Camarea affinis. B: C. affinis x hirsuta. C: C. ericoides. D: C. sericea. E: Dicella macroptera. F: Diplopterys lutea. G: Diplopterys pubipetala. H: Heteropterys byrsonimifolia. I: H. campestris. J: H. eglandulosa. K: H. nitida. L: H. pteropetala. M: H. rubiginosa. N: Hiraea cuiabensis. O: Janusia mediterranea. P: Mascagnia cordifolia. Pildistanud C.F. Hall, J. Lovo, L.C. Marinho, G.S. Siqueira, R. Santin ja R.F. AlmeidaSebastiani, R., da Silva, C., Francener, A., Almeida, R. (2015). An illustrated checklist of Malpighiaceae from the Chapada dos Veadeiros region, Goiás, Brazil. Check List 11(6): 1801. https://doi.org/10.15560/11.6.1801 (09.03.2024).

 Kasutusest 
Kasutatakse troopilistes piirkondades haljastuses, sugukond on suhteliselt külmakartlik. Sileda malpiigia (Malpighia glabra) ja kirssmalpiigia (M. emarginata) viljad, mida nimetatakse vastavalt eskobillaks ja atseroolaksEestikeelsete taimenimede andmebaas. (2024). Eesti Looduseuurijate Seltsi botaanika terminoloogia komisjon https://taimenimed.ut.ee/ (09.03.2024)., sisaldavad rohkelt C-vitamiini ning neid on kasutatud värskelt, toitudes ja jookides.Abbas, H. A., Tadros, S. H., El-Toumy, S., Salama, A. M., & El Gedaily, R. A. (2022). A Review on Traditional uses, Phytochemistry and Pharmacological Potential of Family Malpighiaceae. Egyptian Journal of Chemistry, 65(11), 235-274. doi: 10.21608/ejchem.2022.119510.5372 (09.03.2024). Võide-kaferaanapuu (Bunchosia glandulifera) punased lihakad viljad meenutavad maitselt maapähklivõid ning neid kasvatatakse toiduks.Jackson, A. L. (2016). Peanut-Butter Fruit or Peanut-Butter Plant – GoodFood World. https://www.goodfoodworld.com/2011/07/peanut-butter-fruit-or-peanut-butter-plant/ (09.03.2024).

Mitmete perekondade (Acridocarpus, Aspidopterys) esindajaid on kasutatud rahvameditsiinis üle maailma, sugukonna liigid sisaldavad hulgaliselt sekundaarseid metaboliite: fenoole, alkaloide ja flavonoide. Amasoonase kaapivääti (Banisteriopsis caapi) on tarvitatud religioossetel tseremooniatel ning ravitsemiseks selle hallutsinogeensete alkaloidide ja parasiidivastase toime pärastLLC, T. T. (i.a.). Botanical family: Malpighiaceae. TopTropicals.Com - Rare Plants for Home and Garden. https://toptropicals.com/catalog/uid/banisteriopsis_caapi.htm (09.03.2024)., see on Lõuna- ja Kesk-Ameerika põlisrahvaste psühhoaktiivse ayahuasca-tee põhiline koostisosa.Malpighiaceae Juss. (n.d) Atlas of Living Australia. https://bie.ala.org.au/species/https://id.biodiversity.org.au/taxon/apni/51288303 (09.03.2024).

 Perekondade nimekiri 
Nimetatud on kõik Kew' andmebaasis leiduvad 77 perekonda, eestikeelsed nimetused Eestikeelsete taimenimede andmebaasist.

 Acmanthera (Juss.) Griseb.
 Acridocarpus Guill., Perr. & A.Rich.
 Adelphia W.R.Anderson
 Alicia W.R.Anderson
 Amorimia W.R.Anderson
 Andersoniodoxa C.Davis & Amorim
 Aspicarpa Rich.
 Aspidopterys A.Juss. ex Endl.
 kaapiväät Banisteriopsis C.B.Rob.
 Barnebya W.R.Anderson & B.Gates
 Blepharandra Griseb.
 Brachylophon Oliv.
 Bronwenia W.R.Anderson & C.Davis
 kaferaanapuu Bunchosia Rich. ex Kunth
 Burdachia A.Juss. ex Endl.
 serretipuu Byrsonima Rich. ex Kunth
 Calcicola W.R.Anderson & C.Davis
 hiilapuu Callaeum Small
 Calyptostylis Arènes
 Camarea A.St.-Hil.
 Carolus W.R.Anderson
 Caucanthus Forssk.
 Christianella W.R.Anderson
 Coleostachys A.Juss.
 Cordobia Nied.
 Diacidia Griseb.
 Dicella Griseb.
 Digoniopterys Arènes
 Dinemagonum A.Juss.
 Dinemandra A.Juss. ex Endl.
 võluväät Diplopterys A.Juss.
 Echinopterys A.Juss.
 Ectopopterys W.R.Anderson
 Excentradenia W.R.Anderson
 Flabellaria Cav.
 Flabellariopsis R.Wilczek
 Gallardoa Hicken
 Galphimia Cav.
 Gaudichaudia Kunth
 Glandonia Griseb.
 Glicophyllum R.F.Almeida
 Heladena A.Juss.
 Henleophytum H.Karst.
 ninaviljak Heteropterys Kunth
 Hiptage Gaertn.
 Hiraea Jacq.
 Janusia A.Juss. ex Endl.
 Jubelina A.Juss.
 Lasiocarpus Liebm.
 Lophanthera A.Juss.
 Lophopterys A.Juss.
 Madagasikaria C.Davis
 malpiigia Malpighia Plum. ex L.
 Malpighiodes Nied.
 Mascagnia (Bertero ex DC.) Bertero
 Mcvaughia W.R.Anderson
 Mezia Schwacke ex Nied.
 Microsteira Baker
 Mionandra Griseb.
 Niedenzuella W.R.Anderson
 Peixotoa A.Juss.
 Peregrina W.R.Anderson
 Philgamia Baill.
 Psychopterys W.R.Anderson & S.Corso
 Pterandra A.Juss.
 Ptilochaeta Turcz.
 Rhynchophora Arènes
 Ryssopterys Blume ex A.Juss.
 Spachea A.Juss.
 Sphedamnocarpus Planch. ex Benth. & Hook.f.
 lehtsuudmik Stigmaphyllon A.Juss.
 Tetrapterys Cav.
 trüallis Thryallis Mart.
 Triaspis Burch.
 Tricomaria Gillies ex Hook. & Arn.
 Tristellateia Thouars
 Verrucularina Rauschert

Viited


Kategooria:Malpiigialaadsed
__INDEKSIGA__
Kategooria:Kaheidulehelised
Kategooria:Katteseemnetaimed