Sisekõne

Sisekõne (ingl. k inner speech, covert speech, internal monologue, intrapersonal communication; sks. k erlebte Rede; sm. k sisäinen puhe; vn. k внутренняя речь) on mõtetes moodustatav endale määratud hääletu kõne, millel puudub seos kõneelundite liigutustega.Eesti keele sõnaraamat 2019. 
https://sonaveeb.ee/search/est-est/detail/sisek%c3%b5ne/1?ieuser=falseVõgotski, L. (2014). Mõtlemine ja kõne. Psühholoogilised uurimused. Tartu: Ilmamaa.

 Kujunemine ja protsess 
Sisekõne, mida inimene kasutab verbaalses tunnetustegevuses ja oma tegevuse reguleerimises, hakkab kujunema 5-6 aasta vanuses privaatkõnest.Hallap, M, & Padrik, M. (2008). Lapse kõne arendamine. Praktilisi soovitusi kõnelise suhtlemise kujundamisel. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Sisekõne tekkimise käigus langeb egotsentrilise kõne vokalisatsioon nullini, tekib tumm kõne ja see on ka peamine erinevus väliskõnest. Sisekõne kujunemise algus võib lastel hilineda: õpiraskustega lastel umbes kaks aastat, abiõpet vajavatel lastel koguni neli kuni viis aastat.Karlep, K. (2005). Lev Võgotski ideede aktuaalsus tänapäeval. Haridus, 8, 30-35. Sisekõne protsessi käigus muutub kõne sõnadeks, opereerimine käib peamiselt kõne semantikaga. Iseloomulik on kõne lühendatus ja predikatiivsuse valitsemine.

Vaata ka
kõne (keeleteadus)

 Viited 

Kategooria:Kommunikatsioon