Estlink 2

Estlink 2 on umbes 170 km pikkune elektrikaabel Eesti ja Soome vahel. Kaabli omanikud on Elering AS (50%), Fingrid Oyj (50%).https://web.archive.org/web/20181231011310/http://estlink2.elering.ee/ulevaatlikud-faktid/ (vaadatud 04.01.2019)

Ajalugu

EstLink 2 eelleping sõlmiti Eleringi ja Fingridi vahel 15. veebruaril 2010 Tallinnas. Ehitusleping sõlmiti 1. novembril 2010.

23. detsembril 2010 sõlmiti mere- ja maa-aluste kaablite tootmise ja paigaldamise leping Nexansiga, konverterjaamade ehitamise leping Siemensiga, Nikuvikeni kaabliterminali rajamise ja Anttila alajaama laiendamise leping Soomes sõlmiti Empower Oy-ga ning lepingu Anttila ja Nikuvikeni vahelise ülekandeliini ehitamiseks sai Bouygues'i osa ETDE.

Kaabli paigaldamine algas 15. oktoobril 2012 ja selle paigaldas kaablilaev Nexans Skagerrak. Kaabli testimine algas 22. oktoobril 2013. Proovitegevus algas 6. detsembril 2013 ja kestis kuni 6. veebruarini 2014, misjärel alustas kommertstegevust.

Kaabel avati pidulikult 6. märtsil 2014.

Kirjeldus

Estlink 2 kogupikkus on 171 km, see koosneb 145 km pikkusest avamerekaablist, 12 km pikkusest maismaakaablist Eestis ja 14 km õhuliinist Soomes. 12 km pikkune maakaabel saab alguse Püssi alajaamast ja kulgeb Soome lahe rannikul Aseris. Sealt kulgeb 145 km pikkune avamerekaabel Soome Nikuvikeni kaabliterminali jaama. Nikuvikeni kaabliterminali jaam ühendatakse Attila konverterjaamaga 14 km pikkuse õhuliiniga.

Estlink 2 on klassikaline kahesuunaline monopolaarne kõrgepinge alalisvooluühendus liinikommuteeritavate konvertertüristoridega. Selle maksimaalne ülekandevõimsus on 650 MW ja see töötab 450 kV pingega. Selle hinnanguline maksumus on umbes 320 miljonit eurot, millest konverterjaamad maksavad 100 miljonit eurot ja kaabel 180 miljonit eurot. Euroopa Komisjon otsustas eraldada projektile 100 miljonit eurot.

Jaamad

  Nimi  Riik Püssi konverteralajaam  Eesti Nikuvikeni kaabliterminal  Soome Anttila konverteralajaam  Soome

 Probleemid 
2024. aasta jaanuaris lülitati kaabel rikke tõttu välja ning ühendus taastati sama aasta septembris. Rikke põhjuseks nimetati kaabli sisemine lühis, mille võis tingida kaabli keerukas asend. Rikkekoht tuvastati veebruari lõpuks ning umbes 30 miljoni euro maksnud remonditööde käigus asendati Eesti rannikul ligikaudu 300 meetri pikkune kaablilõik reservkaabliga. Rike avaldas olulist mõju kohalikule elektrihinnale, mis tõusis selle tulemusel rikkeperioodil hinnanguliselt kümnendiku võrra."Galerii | Estlink 2 hakkab kolmapäeval taas tööle" ERR, 3. september 2024

Sama aasta 25. detsembril katkes kaabli kaudu toimunud elektriühendus taas. Seekord oli tegemist 'välise mõjutusega' – kaabli (nagu ka Helsingi-Frankfurdi sidekaabli) purustas Venemaa varilaevastikku kuuluv tanker Eagle S, mis lohistas ankrut mööda merepõhja.Soome hoidis ära ka Estlink 1 lõhkumise ja Balticconnectori uue lõhkumise ERR, 28.XII 2024GRAAFIK | Soome politsei sõnul on ligi sajakilomeetrine lohistamisjälg merepõhjas väga oluline tõend Delfi, 30.XII 2024 28. detsembril arestis Soome keskkriminaalpolitsei Estlink 2 lõhkunud naftatankeri. Kaabli remontimiseks kasutati üldehituslaeva Deep Cygnus. Planeerimistööd ja laeva ettevalmistamine remondiks kestsid veebruarist aprillini ning kaablit parandati maist juunini. Kaabel võeti taas kasutusse 20. juunil 2025."Estlink 2 hakkab taas tööle reedel" ERR, 19. juuni 2025

 Vaata ka 
Alalisvooluühendus
Estlink

 Viited 

 Välislingid 
https://www.elering.ee/estlink-2
 "Estlink 2 merekaabli rikke põhjustas sisemine lühis" ERR, 4. märts 2024
 "Elering valmistab ette rikkelise Estlink 2 kaabli asendamist reservkaabliga" ERR, 3. juuli 2024

Kategooria:Eesti energeetika
Kategooria:Soome majandus