Eesti ungarlased

Ungarlased on üks Eestis elavaist vähemusrahvustest. Siinne Ungari rahvusrühm kujunes suuremas osas välja 20. sajandi II poolel. Eesti ungarlaste rahvuse, identiteedi ja tulevikuga seotud küsimusi käsitletakse koguteoses "Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud".

Ajalugu
Keskaeg
Olgugi et Eesti ungarlaste kogukond oma praegusel kujul on kujunenud välja viimaste aastakümnete jooksul, on ungarlastel olnud mõningaid kokkupuuteid Eesti aladega juba vähemalt keskajast alates:
 aadlisuguvõsa Ungern-Sternberg juured võivad viia Ungarisse;
 Setumaal võitles 16. sajandi lõpul suur hulk Stefan Batory ungarlastest sõdureid ja mõni neist husaaridest jäi sinna ka elama;
 Ungari aadliperekonnast põlvnenud farmatseut János Bélavári-Burchart (ka Johann Burchart Belavary de Sykava) saabus 1582. aastal Tallinna ja esmalt rentis ning seejärel ostis päriseks Raeapteegi, mis pärandus suguvõsa meesliini pidi edasi 20. sajandi alguseni. Vaatamata saksastumisele peeti meeles ka oma päritolu, lisades näiteks 1830. aastal valminud perekonnaaltarile ka husaarikujukese.

18. sajand – 20. sajandi I pool
Ungarlasi sattus Eesti rohkem alates 18. sajandi lõpust, mil Ungari teadlased tõstatasid keelte suguluse küsimuse. Järgmisel sajandil külastasid Eestit mitmed sealsed keeleuurijad ja etnograafid, näiteks Antal Reguly ja Pál Hunfalvy. Neist viimane kirjutas oma reisist ka raamatu, mis Eesti keeles ilmus 2007. aastal ("Reis Läänemere provintsides").

Suhted tihenesid veelgi maailmasõdade vahelisel perioodil, mil pandi alus Eesti ja Ungari diplomaatilistele suhetele. See tõi kaasa koostöö kultuuri, hariduse ja teaduse alal ning Eestis tegutsesid mitmed ungarlasest teadlased, näiteks Elemér Virányi ja István Csekey. Tallinnas tegutses ka Ungari kunstnik Géza Jakó, kellest sai Eesti professionaalse keraamika rajaja. Lisaks sattus ungarlasi Eesti ka muul moel, näiteks abielu teel.

20. sajandi II pool
Valdav osa 20. sajandi keskpaigast alates Eestisse elama asunud ungarlastest pärinevad praeguse Ukraina aladele jäävast Taga-Karpaatiast (ungari keeles Kárpátalja). Tegemist on ühe osaga Trianoni rahulepingu alusel 1920. aastal Ungarilt ära võetud territooriumist, mis kuulus aastani 1938 Tšehhoslovakkiale, siis aastani 1945 taas Ungarile ja seejärel Nõukogude Liidule. Üks osa neist 20. sajandi II poolel Eestisse jõudnud ungarlastest põlvnevad aga ka Esimese maailmasõja käigus Ungarist Siberisse küüditatud ungarlastest.

Osa Nõukogude Liidu osaks saanud Taga-Karpaatia ungarlastest valisid kõrghariduse saamiseks Baltimaade ülikoolid (või asusid tööle Eesti metsa- või puidutööstuses). Üks põhjus Eestisse õppima tulemiseks oli Eesti kõrgkoolide toetus ungarlastele kui sugulasrahvale. Näiteks võimaldasid Tartu Ülikooli professor Paul Ariste ja ungari keele lektor Paula Palmeos ungarlastel sisseastumiskirjandit ka emakeeles kirjutada. Enim saabus üliõpilasi Eestisse 1970.–1980. aastatel. Pärast Eesti taasiseseisvumist muutus Eesti ja Taga-Karpaatia vaheline liikumine keerulisemaks ja osa ungarlastest pöördus kas tagasi Taga-Karpaatiasse või asus elama Ungarisse.

Statistilised andmed
Koguarv
Aastatel 1881–2011 toimunud rahvaloenduste ajal kõikus Eesti ungarlaste arv vahemikus 2–241. Väikseim oli näitaja 1881. ja suurim 1989. aasta rahvaloenduse ajal.

+ Eesti ungarlaste arv rahvaloenduste andmetel Rahvaloendus  Ungarlasi 1881  2 1897  8 1922  andmed puuduvad 1934  28 1959  30 1970  111 1979  191 1989  241 2000  172 2011  165

Emakeel
Valdav osa Eesti ungarlastest on kõigil rahvaloendustel pidanud oma emakeeleks ungari keelt. Siiski on neist paljude emakeeleks muu keel, enamasti vene keel.

+ Eesti ungarlaste emakeel rahvaloenduste andmetel Rahvaloendus  Rahvuskeel(ungari keel)  Eesti keel  Vene keel  Muu keel 1959  19  2  3  61 1970  88  8  13  21 1979  146  9  30  61 1989  150  19  56  161 2000  102  13  48  92 2011  106  18  34  72
1 Ei ole allikas täpsustatud
2 Ukraina keel

Kodakondsus
Eesti taasiseseisvumise järel toimunud kahe rahvaloenduse läbiviimisel küsiti ka inimeste kodakondsust ja nende andmete järgi on suurem osa Eesti ungarlastest Eesti kodanikud. Kui 2000. aasta rahvaloenduse ajal elas Eestis 48 määratlemata kodakondsusega ungarlast, siis 2011. aastal oli neid 28 (samas suurenes sel perioodil mõne teise riigi kodanikest ungarlaste hulk 12-lt 35-le).

+ Eesti ungarlaste kodakondsus rahvaloenduste andmetel Rahvaloendus  Eestikodakondsus  Mõne muu riigikodakondsus  Venemaakodakondsus  Määratlematakodakondsus 2000  106  12  6  48 2011  96  35  6  28

Kultuuriline tegevus
Ungari tutvustamise ning Ungari ja Eesti vaheliste suhete arendamisega tegeleb Tallinnas asuv Ungari Instituut, mida käsitletakse 1923. aastal loodud Tartu Ungari Teadusinstituudi järglasena.

Eestis tegutseb ka mitu kohalike ungarlaste kultuuriseltsi:
 Mihaly Munkácsy nimeline Eestimaa Ungarlaste Ühing;
 Ungari Kultuuriselts;
 Eesti Ungari Selts.

Viited


Kategooria:Eesti-Ungari suhted