Ago-Livius Kerge

Ago-Livius Kerge (sündinud 1. veebruaril 1933 Virumaal Tudulinnas Võsumõisas) on eesti arhitekt. 

Kerge on 1962. aasta märtsist alates Eesti Arhitektide Liidu liige.Kerge, Ago-Livius "Tudulinnast Tallinna arhitektiks". Kirjastus Canopus, 2016. Lk 256. 1989. aasta märtsis ühines ta Kodanike Komiteede liikumisega ning oli EV Tallinna Kesklinna komitee sekretär, hiljem esimees. Ta valiti Eesti Kongressi saadikuks.Kerge, Ago-Livius "Tudulinnast Tallinna arhitektiks". Kirjastus Canopus, 2016. Lk 258. 

Lapsepõlv ja haridus
Kerge sündis Virumaal Tudulinnas Võsumõisas Otilie Kerge ja Jaan Kerge esimese pojana.Kerge, Ago-Livius "Tudulinna-siit ma tulen". Kirjastus Canopus, 2015. Lk 55. 1941. aastal astus ta Tudulinna algkooli (mis 1944. aastal nimetati Tudulinna mittetäielikuks keskkooliks).Kerge, Ago-Livius "Tudulinna-siit ma tulen". Kirjastus Canopus, 2015. Lk 259. 1946. aastal lõpetas ta sama kooli 6. klassi.Kerge, Ago-Livius "Tudulinnast Tallinna arhitektiks". Kirjastus Canopus, 2016. Lk 255. Aastatel 1946–1952 õppis ta Tartu 1. keskkoolis.Kerge, Ago-Livius "Tudulinna-siit ma tulen". Kirjastus Canopus, 2015. Lk 55–56. Aastatel 1954–1960 omandas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis kõrghariduse arhitektuuri alal.Eller, Mart-Ivo "Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tema diplomitööks oli etnograafia- ja kunstimuuseumi hoone Tartus, mis oli Eesti Rahva Muuseumi nõukogudeaegne variant.Kerge, Ago-Livius "Tudulinnast Tallinna arhitektiks". Kirjastus Canopus, 2016. Lk 81.

Elutöö
Ago-Livius Kerge esimeseks mahukamaks tööks projekti arhitektina oli Tudulinna uus kultuurimaja (1959).Kerge, Ago-Livius "Tudulinna-siit ma tulen". Kirjastus Canopus, 2015. Lk 260. Järgnevatel aastatel töötas ta Tallinnas mitmesugustel ametikohal, sealhulgas aastatel 1976–1989 Eesti Maaehitusprojekti projekti peaarhitektina ning 1989–1991 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi arhitektuurijaoskonna juhina. 1991. aastal oli  AS-i Aale tegevdirektor. 

Kerge on tegelenud ka perspektiivplaneerimisega. Ta on osalenud ka Jõhvi–Ahtme generaalplaani korrigeerimises, Eesti asustuse skeemi (1978) ja Eesti puhkepiirkondade generaalplaani (1980) koostamises. Mahukaim projekt, mille koostajate hulgas ta oli, on "Eesti NSV kompleksne territoriaalplaneerimise skeem" (1970), mis koosneb 14–15 köitest ja sisaldab kõikide majandusharude arenguprognoose.

Kerge on projekteerinud ka paarkümmend eramut, näiteks Saeveski 5A ja elamu Viru-Nigula lähedal, üle saja suvila/aiamaja ja paarkümmend detailplaneeringut. Ta on kujundanud ka interjööre, kuid need ei ole kunagi realiseerunud.

Looming
Projektid
 Tartu Aparaaditehase uus hoone (1961)
 tehase Metallist laiendus Lasnamäel (1962)
 Kihnu saare üldplaneering (1984)

Kujundatud interjöörid
 Maardu hotell (1982) – kavandatud
 Puspuri hotell Võrumaal (1992) – kavandatud

Raamatud
Ta on kirjutanud kolm elulooraamatut: 
 "Tudulinna – siit ma tulen"
 "Tudulinnast Tallinna arhitektiks"
 "Tudulinnast Eesti Kongressile"

 Huvitavat 
Kerge oli üks 1987. aasta veebruaris asutatud Eesti Gladioolikasvatajate Klubi mõtte algatajaid ja 1989–1994 selle president. 

Viited

Kategooria:Eesti arhitektid
Kategooria:Eesti Kongressi liikmed
Kategooria:Eesti kodanike komiteede liikmed
Kategooria:Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Kategooria:Sündinud 1933