Muskussikk

Muskussikk (Aromia moschata) on siklaste sugukonda kuuluv mardikas.

 Välimus 
Muskussikk on 16–38 mm pikkune. Keha metalliläikega, helkivroheline või helkivsinakasroheline. Tundlad ja jalad sama värvi või sinakasmustad. Ohu korral eritab tugevat spetsiifilist muskuslõhna (sellest ka nimetus). Eritist toodetakse rindmikus paiknevates näärmetes ja väljastatakse läbi tagarindmiku avauste, mis paiknevad rindmiselt tagapuusade lähedal. Varem arvati, et muskussiku eritis sisaldab salitsüülaldehüüdi või salitsüüleetrit, kuid nüüd on näidatud, et see koosneb hoopis neljast monoterpeenist, millest üks on roosoksiidVidari, G., De Bernardi, M., Pavan, M. & Ragozzino, L. (1973). Rose Oxide and Iridodial from Aromia moschata (L.) (Coleoptera: Cerambycidae). Tetrahedron Letters, 41, 4065-4068., lõhnaõlitööstuse üks olulisemaid lõhnaaineid.

 Levik ja elupaik 
Muskussikk on levinud Euroopas, Põhja-Aafrikas, Türgis, Iraanis, Iraagis, Jordaanias, Liibanonis, Süürias, Kasahstanis, Kesk-Aasias, Mongoolias, Hiinas, Põhja-Koreas, Lõuna-Koreas ja Jaapanis. Eestis haruldane ja lokaalselt levinud, leitud mandriosas, Hiiumaal ja Abruka saarel. Levinud niiskemates leht- ja segametsades. Lend juunist või juulist augusti lõpuni.

 Elutsükkel ja toitumine 
Muskussiku elutsükkel vältab 3 või rohkem aastat. Vastsed pajude kändudes, jämedates okstes ja tüvedes. Võivad tõsiselt kahjustada jämedaid pajusid, uuristades nende tüved risti-rästi käikudega läbi. Mardikad sarikaliste, angervaksa ja enelate õitel, ka pajude tüvedel, peamiselt mahla tilkuvatel puudel.

 Viited 

Kategooria:Siklased
Kategooria:Eesti mardikalised