Georgsmarienhütte

Georgsmarienhütte on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Linna pindala on 55,41 km². 31. detsembril 2017 elas seal 31 624 inimest. Linn asub Teutoburgi metsas, umbes 7 km Osnabrückist lõunas.

 Ajalugu 

1856. aastal asutati ettevõte Georgs-Marien-Bergwerks- und Hüttenverein, et püstitada raua- ja terasetehas Malbergeni vallas. See nimetati kuningas Georg V, kes toetas tööstuslikku arengut, ja tema naise Marie järgi. Töötajate elurajoonid kasvasid ja arenesid Georgsmarienhütte vallaks. Malbergenist sai 1937. aastal Georgsmarienhütte osa. 1970. aastal ühendati Georgsmarienhütte linnaga vallad Oesede, Kloster Oesede, Harderberg, Holsten-Mündrup, Holzhauseni lõunaosa ja "tööstusküla" Georgsmarienhütte.


Raua- ja terasetehas oli üks kõige olulisemaid tööandjaid Osnabrückist lõunas, andes tööd mitmele tuhandele inimesele. 1923. aastast kuulus see ettevõttesse Klöckner Werke AG, mis kannatas rängalt 1990. aastate terasekriisis. 1993. aastal omandas Klöckneri juht Jürgen Großmann terasetööstuse sümboolse summa eest ja muutis selle tõhusaks ettevõtteks, mis on üks juhtivaid kõrgekvaliteedilise terase tootjaid Euroopas.

 Kloster Oesede 

pisi|püsti|Endise Kloster Oesede kirik

Kõige olulisem ajalooline hoone on endise Kloster Oesede kirik 12. sajandist. Benediktlaste klooster asutati krahv Ludolf von Oesede (suri 1184) ja tema naise Thedela poolt, mille jaoks nad annetasid oma lossikompleksi sajandi esimeses pooles. Kloostri järgi oli nimetatud ka endine Sutorpe asula. Kloster Oesede on nüüd Georgsmarienhütte osa. Klooster oli esimene Osnabrücki kreisis. Kloostri esimene prior oli Ludolfi vanim tütar Goda. 15. jaanuaril 1170 algas tavapärane elu. Klooster muutus sajandite jooksul rikkaks annetuste ja nunnade tööga. See eksisteeris 1803. aastani, mil see sekulariseeriti Reichsdeputationshauptschluss poolt. Kloostri keskaegsed hooned lammutati aastatel 1790–1803. Vaid Alte Abtei (Vana klooster) on alles. Uus kahekorruseline hoone püstitati Alexander Ludwig von Corvey (1670–1728) poolt 1723. aastal. See on veel alles ja seda kasutatakse osaliselt koguduse ja kooli eesmärkidel. Endine kloostri kirik, kuhu on maetud annetaja krahv Ludolf ja tema naine, on nüüd katoliiklik Püha Johannese kihelkonnakirik. Märkimisväärne detail kirikus on hagioskoop, mis võimaldas leeprahaigetel jälgida teenistust väljast. Veel üks hagioskoop oli naabruses Bad Iburgis St. Clemensi kloostrikirikus.

 Transport 

Georgsmarienhüttet teenindab Osnabrücki–Brackwede raudteeliin, mis omakorda viib ülejäänud riiki.

 Oesede jaam
 Kloster Oesede jaam

Osnabrück on ühendatud maanteitsi: Autobahnid A1, A30 ja A33. Lisaks on regulaarsed ja sagedased bussiliinid Osnabrückki, samuti ümbritsevatesse maapiirkondadesse.

Lähim lennujaam on Münsteri/Osnabrücki rahvusvaheline lennujaam 32 km kaugusel.

 Haridus 

Kõik Saksa üldhariduskoolide tüübid on linnas esindatud. Lisaks rahvakeskkoolile pakuvad kaks internaatkooli täiskasvanuharidust erikursustel, mis kestavad tavaliselt mõne päeva.

 Muuseumid 


Museum Villa Stahmer on kohaliku ajaloo muuseum. Hoone lasi ehitada 1900. aastal vabrikuomanik Robert Stahmer. Tema pere elas seal 1907. aastani. See oli eluase Teise maailmasõja lõpuni, siis kasutasid seda Briti väed. 1947. aastast kasutati seda tööhõivebüroona. 1980. aastal avati muuseum.

 Sõpruslinnad 

 Emmen (Holland), aastast 1965
 Ramat HaSharon (Iisrael), aastast 1976
 Kłodzko (Poola), aastast 1998
 Saint-Macaire-en-Mauges (Prantsusmaa), aastast 2006

 Tuntud inimesi 

 Joseph A. Hemann (1816–1897), Saksa-Ameerika kasvataja, ajalehtede väljaandja ja pankur
 Walther Kranz (1884–1960), klassikaline filoloog ja filosoofia ajaloolane
 Susanne Albers (1965–), teoreetiline arvutiteadlane
 Christine Adams (1974–), teivashüppaja
 Sascha Weidner (1974–2015), fotograaf ja kunstnik
 Nicole Brandebusemeyer (1974–), jalgpallur
 Daniel Thioune (1974–), jalgpallur
 Richard Spiegelburg (1977–), teivashüppaja
 Silke Spiegelburg (1986–), teivashüppaja

 Seotud Georgsmarienhüttega 

 Georg V (1819–1878) ja tema abikaasa Marie (1818–1907) järgi on nimetatud 1856. aastal asutatud ettevõte Georgs-Marien-Bergwerks- und Hüttenverein ja on seega praeguse Georgsmarienhütte linna nimekaimud.
 Jan Korte (1977–), 2005. aastast Liidupäeva liige, kasvas üles Oesedes ja lõpetas 1997. aastal Oesede gümnaasiumi.

 Viited 

 Välislingid 

 www.georgsmarienhuette.de

Kategooria:Alam-Saksi linnad
Kategooria:Alam-Saksi vallad
Kategooria:Osnabrücki kreis