Nišiturism

Nišiturism on turismiharu, mis on seotud kindla valdkonna või teemaga. Kuigi nišiturism pole reisiturul veel väga populaarne, mängib see maailmaturismi tuleviku arendamisel olulist rolli.Davison M. (2016). What is "niche tourism"?

Mõned Nišiturismi liigid, mis on juba populaarsust kogunud: fotograafia-alane turism, filmiturism (kohtadesse, kus tehti populaarseid filme), retro-, geo-, transporditurism, gastronoomiline ja genealoogiline turism. Iga hobi võib anda põhjuse reisida, luua nõudluse turismiturul ja seega hõivata niši (näiteks arheoloogiline, botaaniline, veini-, golfiturism, lindude või liblikate vaatlemine looduslikudes elupaikades).

Kuna selline turismiliik on üsna uus ja inimesed on huvitatud mitmesugustest teemadest, tekib kogu aeg juurde nišiturismi värskeid valdkondi.

Nišiturism on üks kiiremini kasvavaid valdkondi turismisektoris. Selline reisimisviis pakub ülevaatlikku pilti huvialast, võttes arvesse nii laiemat teema kajastust kui ka pisiasju. Nišiturismil on lai teoreetiline taust ja rahvusvahelisel tasandil arutatakse  selleteemalisi vastu võetud algatusi, poliitikaid ja strateegiaid.

 Nišiturismi kogemuste tüübid 
Nišiturism pakub nelja tüüpi kogemust:

 premeerimine,
 rikastamine,
 seiklus,
 õppimine.

Nišiturismi kliendid soovivad rohkem õppida, tahavad asjadest aru saada ja end väljendada. Nad ootavad kõrget teenindustaset ja individuaalset tähelepanu. Paljud soovivad keskkonnasõbralikul viisil reisida ja neil on vahetud kogemused kultuurilises või sotsiaalses plaanis; või keskkond, kus suhtlus võõrustava kogukonnaga on positiivne.

Huvipakkuvate ekskursioonide valik on tohutu. See võib olla rännak naisele, kes eelistab reisida üksi, romantiline jalgrattasõit Prantsusmaa veinipiirkondades või isegi vaalavaatlus koos lastega Antarktikas.

 Nišiturismi liigid 
Meelepidet võib pakkuda ühekordne harrastus (nt safari, ratsutamine või sukeldumine) või huvi millegi vastu võib olla pikaajaline  (nt vaimne turism). Nišiturismi näiteid:

Põllumajandusturism. 
Arhitektuuriturism. 
Linnuturism, linnuvaatlus.
Ökoturism. 
Hasartmänguturism. 
Gastronoomiline turism (või toiduturism). 
Sõjaturism. 
Fototurism.
Maaturism (või kultuuriturism). 
Safariturism. 
Spaaturism. 
Pulmaturism. 
Ilu- või vaimne turism. 
Veiniturism. 
Seiklusturism. 
Kruiisiturism. 
Kinoturism. 

 Nišiturism: kasu ja riskid 
Riiklik turismistrateegia on valitsuse poliitika, mis julgustab turismi, mis riigile kasu toob. Nišiturismi edendavad sageli riiklikud turismistrateegiad, kuna seda peetakse kestlikumaks turismi arendamiseks:

 suhteliselt väike arv turiste,
 turistid on tõesti huvitatud vahetust sihtkoha nägemisest,
 turistid on sageli nõus maksma rohkem, et näha ainulaadset keskkonda.

Seega tõenäoliselt säilitatakse atraktiivsus (nt arhitektuur, kohalik kultuur, vihmamets), sest see on riigi jaoks majanduslikult ja sotsiaalselt väärtuslik. See tähendab, et looduskaitse jõupingutused on edukamad ja turism on jätkusuutlikum.

Kuid nišiturismi sihtkohta tuleks hoolikalt valida. Selle põhjuseks on mitmed negatiivsed tegurid:

 Suhteliselt väike turistide arv.
 Nišiturismi mõjutavad sündmused. Näiteks kui terrorism hakkab mõjutama inimesi, kes külastavad religioosseid hooneid, ei pruugi selle valdkonna turistid reisida, mis tähendab, et kogu turismitööstus on ohus.
 Turistide suhteliselt väikese arvu tõttu võib sihtkoht konkurentsi tõttu ootamatult kaotada oma kliente.
 Paljud nišituristid on tähele pannud, et kõik nad suunduvad ühel ajal samasse kohta, mistõttu neil turistidel on negatiivne kogemus.
 Perepuhkuse otsused sisaldavad tavaliselt kompromissi.

 Üleilmne mõjuvaldkond 
Paljudes nišiturismi sihtkohtades on suhteliselt vähene osalus inimese kohta. Riigis ei ole piisavalt inimesi, kes muudaksid turismitegevust ettevõtjatele kasulikuks. Seetõttu peavad nad jõudma globaalsesse vaatajaskonda, et pakkuda piisavalt külastajaid elujõuliseks turismisihtkohaks. Seda nimetatakse ülemaailmseks mõjuvaldkonnaks.

 Viited 

Kategooria:Turism