Eesti kodakondsuspoliitika

Eesti kodakondsus omandatakse sünniga või saadakse naturalisatsiooni korras. Erandjuhul võidakse see kinkida eriliste teenete eest. Isik, kes on Eesti kodakondsusest alaealisena ilma jäänud, on õigus see täisealiseks saades taastada. Dokument võib kehtivuse kaotada Eesti kodakondsusest vabastamise, selle äravõtmise või mõne muu riigi kodakondsuse vastuvõtmise tõttu.

 Kodakondsuse saamiseks esitatav info 
Eesti kodakondsuse sooviavalduses peab olema märgitud:

 Ees- ja perekonnanimi
 Andmed ees- ja perekonnanime muutmise kohta
 Sünniaeg ja -koht
 Kõneldav emakeel
 Eelmine kodakondsus
 Praegune elukoht
 Ustavusvanne
 Allkiri

Alaealise puhul peavad olema esitatud järgmised andmed:

 Alaealise ees- ja perekonnanimi, sünniaeg ja -koht
 Vanemate, lapsendaja või eestkostja ees- ja perekonnanimi, sünniaeg ja -koht või eestkosteasutuse nimi
 Alaealise ja tema vanemate, lapsendaja või eestkostja elukoht või eestkosteasutuse asukoht
 Alaealise ja tema vanemate, lapsendaja või eestkostja omatav kodakondsus
 Alaealise vanemate, lapsendaja või eestkostja või eestkosteasutuse juhi kinnitus selle kohta, et alaealine ja alaealise vanemad, lapsendaja või eestkostja vastavad seaduses sätestatud tingimustele
 Alaealise vanemate, lapsendaja või eestkostja või eestkosteasutuse juhi allkiri

 Sünnijärgne kodakondsus 

Sünnijärgne kodakondsus on isikul, kelle sündimise ajal vähemalt üks tema vanematest on Eesti kodakondsuses.

 Kodakondsus naturalisatsiooni korras 
Välismaalane, kes soovib saada Eesti kodakondsust, peab:

 Olema üle 15 aastane
 Omama pikaajalist elamisluba või alalist elamisõigust
 Olema elanud enne Eesti kodakondsuse saamise sooviavalduse esitamise päeva Eestis elamisloa või elamisõiguse alusel vähemalt kaheksa aastat, millest viimased viis aastat püsivalt
 Olema elanud Eestis seaduslikult ja püsivalt pikaajalise elaniku elamisloa või alalise elamisõiguse alusel kuus kuud pärast Eesti kodakondsuse saamise sooviavalduse registreerimisele järgnevat päeva
 Omama Eestis registreeritud elukohta
 Oskama eesti keelt
 Tundma Eesti Vabariigi põhiseadust ja kodakondsuse seadust
 Omama püsivat legaalset sissetulekut, mis tagab tema ja tema ülalpeetavate äraelamise
 Olema Eesti riigile lojaalne

 Kodakondsuseksam 

Eesti kodakondsuseksam on eksam, mis tuleb sooritada Eesti kodakondsuse saamiseks. See koosneb eesti keele oskuse eksamist ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsusseaduse tundmise eksamist.

 Kodakondsus eriliste teenete eest 
Kodakondsust eriliste teenete eest antakse maksimaalselt kümnele inimesele aastas. Ettepaneku selleks võib teha Vabariigi Valitsuse liige, kes on kohustatud seda ka põhjendama. Eriliste teenete eest Eesti kodakondsuse andmisest keeldumist ei põhjendata. Erilisteks teeneteks loetakse saavutusi teaduses, kultuuris, spordis või muul silmapaistval alal. 

 Naturalisatsioon 

Naturalisatsiooniks nimetatakse mittesünnijärgset kodakondsuse omandamist. Eesti riigis on võimalik naturalisatsiooni omandada läbi abielu, isikliku soovi või eriliste teenete. Selle saamise korda reguleerib kodakondsusseadus.

 Kodakondsuse taastamine 
Kodakondsuse taastamisõigust omab igaüks, kes on alaealisena kaotanud Eesti kodakondsuse. Taotlev isik peab viibima püsivalt Eestis ning olema vabastatud senisest kodakondsusest või tõendama, et ta vabastatakse sellest seoses Eesti kodakondsuse taastamisega.

 Kodakondsuse kaotamine 
Eesti kodakondsus kaotatakse kui:

 Isik vabastatakse kodakondsusest
 Isikult võetakse kodakondsus riigi poolt
 Isik võtab vastu mõne muu riigi kodakondsuse

 Kodakondsusest loobumine 

Eesti kodakondsuse seadus ütleb, et isiku võib Eesti kodakondsusest vabastada Vabariigi Valitsuse otsusega, kui isik on selleks soovi avaldanud. Kodanik peab oma sooviavalduse esitama volitatud valitsusasutusse. Kõige sagedasem kodakondsusest loobumise põhjus on teise riigi kodakondsuse taotlemine. Isikut võidakse Eesti kodakondsusest mitte vabastada kui selle tagajärjeks on kodakondsusetus. 

 Mitmikkodakondsus 

Eestis ei ole mitmikkodakondsus lubatud, seda on kirjeldatud seaduses § 3. Inimene, kes lisaks Eesti kodakondsusele omandab sünniga ka mõne muu riigi kodakondsuse, peab kolme aasta jooksul pärast 18-aastaseks saamist loobuma kas Eesti või mõne muu riigi kodakondsusest.

 Vaata ka 
 Eesti keelepoliitika
 Eesti lõimumispoliitika
 Eesti kodakondsuse taotlemine
 Eriliste teenete eest Eesti kodakondsuse pälvinud inimeste loend

Kategooria:Eesti poliitika