2023. aasta Riigikogu valimised

2023. aasta Riigikogu valimised olid XV Riigikogu korralised valimised 2023. aastal. Valimispäev oli 5. märtsil, enne seda toimus eelhääletamine ja välismaal hääletamine.

Valimised võitis Reformierakond, kes kogus 31,2% häältest ja sai 37 kohta Riigikogus. Teiseks tuli EKRE, kes võitis 16,1% häältest ja 17 kohta ning kolmanda tulemuse tegi Keskerakond, kes sai 15,3% häältest ja 16 kohta Riigikogus. Esimest korda pääses Riigikogusse Eesti 200, kes kogus 13,3% häältest ja sai 14 kohta. Sotsiaaldemokraadid võitsid 9,3% häältest ja 9 kohta ning Isamaa sai 8,2% häältest ja 8 kohta Riigikogus. 

Valimiste järel moodustasid koalitsiooni Reformierakond, Eesti 200 ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond. Peaministrina jätkas Kaja Kallas, kelle kolmas valitsus astus ametisse 17. aprillil 2023. 

 Valimissüsteem 
Riigikogu 101 liiget valiti 12 mitmemandaadilises valimisringkonnas võrdelise valimissüsteemi alusel. Saadikukohti jagati D'Hondti meetodi muudetud versiooniga. Erakonnad pidid parlamenti pääsemiseks ületama üleriigilise 5% valimiskünnise. Üksikkandidaadid said valituks, kui nende häälte arv ületas lihtkvoodi (saadakse valimisringkonnas antud kehtinud häälte arvu jagamisel mandaatide arvuga valimisringkonnas) või oli sellega võrdne.

Valimisringkonnad
2017. aastal hakati kavandama 2023. aasta valimisteks senise 12 valimisringkonnaga süsteemi muutmist, sest demograafiliste muutuste tõttu on suurenenud Tallinna ja Harjumaa ringkondades olev mandaatide arv ja vähenenud mandaatide arv mujal.Valimisringkondade piirid muutuvad ilmselt 2023. aastaks. Delfi, 17.12.2017 2019. aastal tegi õiguskantsler Ülle Madise Riigikogule ettepaneku muuta ringkondade suurust ning panna alates 2023. aasta Riigikogu valimistest valimisringkondade moodustamise igakordne kohustus mõnele sõltumatule institutsioonile, näiteks Vabariigi Valimiskomisjonile.Õiguskantsler tahab valimistega seotud piiranguid oluliselt vähendada. ERR, 13.06.2019 Muutuse vajadust on põhjendatud asjaoluga, et senine süsteem tekitab kandidaatidele ebavõrdsed tingimused. Rohkemate mandaatidega ringkondades on kandidaatidel kergem jõuda parlamendikohta tagava isikumandaadi saamiseks vajaliku lihtkvoodini (kehtivate antud häälte arv jagatud mandaatide arvuga), sest see moodustab väiksema % kõigist häältest. Kui nimekirjale tervikuna antakse vähemalt 75% lihtkvoodi häältest, saab seal enim hääli kogunud kandidaat ringkonnamandaadi. Isiku- ja ringkonnamandaadist ilma jäänud nimekirjad võivad parlamendikoha saada küll kompensatsioonimandaadina, aga siis ei arvestata enam kandidaatidele antud hääli, vaid nende paiknemist partei valimisnimekirjas. Kuna suurtest ringkondadest on võimalik ka suurem hulk hääli saada, siis motiveerib see erakondi panema just neisse oma kõige populaarsemad kandidaadid.Suurematest valimisringkondadest on lihtsam isikumandaati saada. ERR, 8. detsember 2022SUUR ARVUTUS | Alo Raun: vaata siit, kes võivad saada järgmiseks 101 riigikoguliikmeks. Eesti Päevaleht, 4. veebruar 2023 Ringkondade suuruse võrdsemaks muutmiseks on välja pakutud mitmeid ideid, millest Vabariigi Valimiskomisjon on kõige enam eelistanud uue 7 ringkonnaga süsteemi loomist. 2019. arutas valitsuskoalitsioon ringkondade suuruse ja arvu muutmist,Valimisseaduste muutmisel võib sündida kokkulepe ringkondade suuruste osas. ERR, 4. detsember 2019 kuid lõpuks jäi 2023. aasta valimisteks süsteem siiski samaks. 2022. aasta novembris määras Vabariigi Valimiskomisjon ringkondade valijate arvu alusel kindlaks nendes jagatavate mandaatide arvu. Valijate arvu muutumise tõttu sai võrreldes eelmiste valimistega ühe mandaadi juurde Harju- ja Raplamaa valimisringkond ning ühe mandaadi kaotas Ida-Virumaa ringkond. Mandaadid jagunesid järgnevalt:Valimiskomisjon jaotas riigikogu valimiste mandaadid. ERR, 30. november 2022

valimisringkond nr 1 (Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosa) – 10 mandaati;
valimisringkond nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa) – 13 mandaati;
valimisringkond nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa) – 8 mandaati;
valimisringkond nr 4 (Harju- ja Raplamaa) – 16 mandaati;
valimisringkond nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) – 6 mandaati;
valimisringkond nr 6 (Lääne-Virumaa) – 5 mandaati;
valimisringkond nr 7 (Ida-Virumaa) – 6 mandaati;
valimisringkond nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) – 7 mandaati;
valimisringkond nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa) – 7 mandaati;
valimisringkond nr 10 (Tartu linn) – 8 mandaati;
valimisringkond nr 11 (Võru-, Valga- ja Põlvamaa) – 8 mandaati;
valimisringkond nr 12 (Pärnumaa) – 7 mandaati.

Kandidaadid
Riigikogu valimistel oli kandideerimisõigus Eesti kodanikel, kes olid registreerimise lõpptähtajaks (24. jaanuar 2023) vähemalt 21-aastased ja polnud valimisõiguse osas tunnistatud teovõimetuks, tegevväelased või kohtu poolt kuriteos süüdi mõistetud ja vanglakaristust kandmas. Kandideerida võisid oma nimekirjadega erakonnad, mis olid registrisse kantud vähemalt 90 päeva enne valimispäeva, ja üksikkandidaadid. Kandidatuuri võis üles seada vaid ühe erakonna nimekirjas ja ühes valimisringkonnas.Kandideerimine 2023. aasta Riigikogu valimistel. Valimised.ee

Riigikogu valimistel osalemiseks registreeriti 9 erakonda ja 10 üksikkandidaati, kelle registreerimisnumbrid ja järjekord määrati liisuheitmise teel:Riigikogu valimistele soovis registreeruda 9 erakonda ja 11 üksikkandidaati. 19. jaanuar 2023Vabariigi Valimiskomisjon registreeris Riigikogu valimisteks 968 kandidaati, 24. jaanuar 2023Kandidaadid. Üleriigilised nimekirjad
#Erakonna nimiEsinumberKandidaate1Erakond ParempoolsedLavly Perling125 2Erakond Eestimaa RohelisedJohanna-Maria Tõugu58 3Isamaa ErakondHelir-Valdor Seeder125 4Sotsiaaldemokraatlik ErakondLauri Läänemets125 5Eesti Konservatiivne RahvaerakondMartin Helme125 6Erakond Eesti 200Lauri Hussar125 7Eesti ReformierakondKaja Kallas125 8Eesti KeskerakondJüri Ratas125 9Eestimaa Ühendatud VasakparteiIgor Rosenfeld25 
Üksikkandidaadid: Teho Paulus (valimisringkond nr 6), Alar Kookmaa (4), Andres Laiapea (8), Indrek Nicholas Nurmberg (1), Mihhail Stalnuhhin (7), Tarmo Kalde (6), Argo Mõttus (11), Vladas Radvilavičius (4), Vello Kookmaa (4), Sergei Svjatušenko (2).

Kampaania
2019. aasta juunis tegi õiguskantsler Ülle Madise Riigikogule ettepaneku kaotada välireklaami ajalised piirangud ja säilitada valimisagitatsiooni keeld valimispäeval vaid valimisjaoskonnas. 2019. aasta detsembris võttis Riigikogu vastu seadusemuudatuse, mis kaotas poliitilise välireklaami piirangud kõikjalt peale hääletusruumide. Otsust põhjendati hääletajatele võrdsete tingimuste tagamisega – eelhääletamise ajal oli reklaam juba niigi lubatud ja internetireklaamide puhul on keeruline nõuda nende valimispäeval mitteavaldamist.Riigikogu kaotas poliitilise välireklaami keelu valimispäeval. ERR, 11. detsember 2019

Hääletamine
Hääletamisõigus oli vähemalt 18-aastastel Eesti kodanikel, kes olid kantud valijate nimekirja (see tähendab, et tal pidi olema rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadress; välismaal elajatel arvestatakse viimast aadressi Eestis) ja polnud valimisõiguse osas tunnistatud teovõimetuks või kohtu poolt kuriteos süüdi mõistetud ja vanglakaristust kandmas.Hääleõigus. Valimised.eeValimiste korralduses tehtud muudatused peaks hääletamise mugavamaks tegema. ERR, 23. jaanuar 2023

Eesti välisesindustes toimus hääletamine 18.–23. veebruarini. Välisriikides kirja teel hääletamiseks tuli valijal esitada välisesindusele vastav kirjalik taotlus hiljemalt sama aasta 3. veebruariks. Eestis toimus eelhääletamine 27. veebruarist kuni 4. märtsini. Sel ajal sai hääletada ka jaoskondades väljaspool elukohajärgset valimisringkonda ja elektrooniliselt. Valimispäev oli 5. märtsil, mil sai hääletada elukohajärgses valimisringkonnas. Erinevalt varasematest Riigikogu valimistest võis 2023. aastal hääle andmiseks kasutada oma valimisringkonna piires ükskõik millist jaoskonda, samuti võisid jaoskondades pabersedeliga hääletada eelvalimiste ajal elektroonselt hääletanud isikud – sel juhul nende varasem e-hääl tühistati. Isikud, kes jaoskonda minna ja e-hääletada ei saanud, võisid valimiskasti koju tellida ja sel moel hääletada 3.–5. märtsil.

Erakondade toetuse arvamusküsitlused

500px|tühi

 Tulemused 
Riigikogu valimistest võttis osa 63,7% valijatest. Hääletamisest osavõtu arvestamise metoodika muutuse tõttu langes valimisaktiivsuse näit, kuna püsivalt välismaal elavad kodanikud arvestati valijaskonna hulka. Varem arvestati ainult neid välismaal elavaid valijaid, kes ka päriselt valimas käisid. Samas oma hääle andis rekordiliselt üle 600 000 inimese. Nii suur pole hääletajate arv olnud ühelgi varasemal Riigikogu valimisel. 966 129 hääleõiguslikust inimesest osales riigikogu valimistel 613 801, neist 312 181 hääletasid elektroonselt (51%). 301 620 häält oli antud pabersedeliga (49%), neist 3502 olid kehtetud (1,16% pabersedeliga antud häältest). Kehtetu oli ka üks e-hääl.Täpsustatud andmetel osales valimistel 63,7 protsenti valijatest. ERR 8.03.2023.

5% künnis oli 30515,3 häält, mille ületas kuus erakonda.

Viited

Välislingid
Vabariigi Valimiskomisjoni ja riigi valimisteenistuse ametlik valimiste info
Valimisprogrammid
Reformierakond
Keskerakond
Konservatiivne Rahvaerakond
Isamaa
Sotsiaaldemokraadid
Eesti 200
Eestimaa Rohelisted
Parempoolsed
Eestimaa Ühendatud Vasakpartei

Kategooria:Riigikogu valimised
Kategooria:2023. aasta valimised
Kategooria:2023. aasta Eestis