Zadžaal

pisi|Sõna zaǧal hääldus
Zadžaal (araabia keeles زجل '(vali) hääl'; hispaania keeles zéjel) on keskaegsest hispaania-araabia kultuurist pärinev kindla ehitusega stroofiline luule- ja lauluvorm, araabia muwaxaha ehk muwaššaḥ Al-Andalusi (muslimitele kuulunud Hispaania) variant.

Hispaaniast keskajal mujale araabia kultuuri levinud zadžaal elab tänaseni edasi Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas rahvalauluna, mida seal nimetatakse granada lauluksJ. Talvet. Keskaja Hispaania luule. Tartu Ülikooli kirjastus, 1998.

Zadžaalivorm on tugevasti mõjutanud Hispaania ja Portugali keskaegset luulet, sh cantiga'sid, samuti võib selle ära tunda 15. sajandi rahvalikes villancico'des.

 Päritolu 
Algselt ei erinenud Al-Andalusi luule kuigivõrd ülejäänud Bagdadi kalifaadi omast. Tollane Araabia poeetika ei tundnud stroofe ja võttis selle vormi esimesena omaks just Hispaanias. Uudse stroofilise luulevormi esmakasutamine omistatakse pimedale Córdoba poeedile Muccádam ben Muáfale, kes tegutses umbes 10. sajandi keskel. Tema järel sai zadžaal andaluusia dialektis kirjutatud luule populaarseimaks vormiks (araabiakeelses poeesias viljelduna nimetatakse seda muwaxaha). Araabiakeelse muwaxaha viimases stroofis jarcha's luuletati sageli Andaluusia hispaania keeles, jarcha'st pärineb ka üldse vanim hispaaniakeelne luuletekst 11.–12. sajandi vahetusest.

Zadžaali päritolus pole siiski lõplikku selgust, on arvatud ka, et seda ei leiutanud Muccádam ben Muáfa ise, vaid tõi kirjandusse kohalike hispaanlaste suulisest loomingust, näiteks leiab zadžaali algeid Vahemere maade vanas mailaulude traditsioonis; samast substraadist võivad osaliselt olla võrsunud villancico ja cantiga de amigo.

 Struktuur 
Muwaxaha hõlmab reeglina viis kuni seitse beiti, zadžaalis võib olla ükskõik kui palju salme.
 Muwaxaha värsiskeem 
aa           qufl
bbb aa       beit (bbb) ja qufl
ccc aa       sama
... ..
xxx AA       viimane beit (xxx) ja viimane qufl ehk jarcha

 Zadžaali värsiskeem 
aa        refräänne kaksikvärss matla, hispaania keeles estribillo
bbb a     salm ehk mudanza 'muutus' (bbb) ja refrään ehk vuelta 'tagasipöördumine' (a)
ccc a     sama
... .
xxx a     viimane salm (xxx) ja vuelta

Nagu näha, algab zadžaal paarisriimiga, järgneb kolm omavahel riimuvat salmirida. Neile lisatakse neljandaks rida, mis riimub estribilloga, sellest ka nimetus "tagasipöördumine"Otto Zwartjes. Love Songs from Al-Andalus: History, Structure, and Meaning of the Kharja. 1997.

 Stiil 
Vastandina muwaxaha'le, milles luuletatakse kõrgstiilses araabia keeles, välja arvatud jarcha, iseloomustab zadžaali rahvakeelsus ja murdelisus. Zadžaali ainus teemamotiiv on armastus.

 Viited 

 Välislingid 
 Tundmatu 15. sajandi autori zadžaalivormis villancico "Tres morillas" Vikitekstides
 Youtube: Zadžaalivormis tekstiga villancico "Entra mayo y sale abril" (Cancionero Musical de Palacio, 15. sajandi lõpp) Grupo Vocal Gregori esituses

Kategooria:Keskaja kirjandus
Kategooria:Luulevormid