Pindpinevustegur

Pindpinevustegur (tähis σ või γ) on pindpinevust iseloomustav suurus, mis näitab, kui suur  jõud hoiab koos vedeliku pinnakihi ühikulise pikkusega piirjoont (mehaaniline definitsioon) või kui palju tööd tuleb teha selle pinnakihi pindala suurendamiseks ühe ühiku võrra (termodünaamiline definitsioon). 

Pindpinevusteguri mõõtühik SI-süsteemis on vastavalt njuuton meetri kohta (N/m) või džaul ruutmeetri kohta (J/m2).

Pindpinevusteguri dimensioon on jõud ühikpikkuse kohta või energia ühikpindala kohta. Need on samaväärsed, aga viimasel juhul räägitakse tavaliselt pinnaenergiast, mis käib ka tahkiste kohta.

Pindpinevustegur sõltub vedeliku omadustest ja temperatuurist ning sellest, missuguse gaasilise keskkonnaga on vedelik kokkupuutes.ENE 7. köide, 1994 

 Definitsioonide selgitused 
pisi|Vedelik raamis
Mehaaniline definitsioon
Mehaanilist definitsiooni saab selgitada raami abil laiusega , millele on tõmmatud vedelikukile. Kui vedelikukile tõmmatakse laiali jõuga  paralleelselt pinnaga ja risti laiusega  pikkuse  võrra, tehakse kilega töö  ja pindala kasvab  võrra (tegur 2 tuleb sellest, et kilel on esi- ja tagakülg).

Pindpinevustegur 
,
seega jõud pikkuse kohta, mis on suunatud paralleelselt vedeliku pinnaga.

 Termodünaamiline definitsioon 
Termodünaamiline ettekujutus pindpinevusest kui energiast pindala kohta pärineb pildist, mille järgi vedeliku pinnal on vedeliku molekulide sümmeetria rikutud. Vedeliku molekulide puudumist vertikaalsuunas vedeliku pinnaga ning seega "puuduvat" seoseenergiat peab korvama positiivne energia . Vedeliku pinna suurendamiseks on tarvis energiat, kusjuures pindpinevustegur  on defineeritud kui energia, mida on tarvis vedeliku pinna suurendamiseks ühe pindalaühiku võrra. Seega 
,
millega on näidatud "puuduva seoseeneeergia" ettekujutuse seost mehaanilise definitsiooniga.

Sellest näitlikust tõlgendusest ei piisa siiski pindpinevusteguri termodünaamiliseks defineerimiseks. Selle definitsiooni jaoks lähtutakse vaba entalpia  diferentsiaalist konstantsel temperatuuril  ja konstantsel rõhul , mida kirjeldab võrrand (1), kus  on entalpia,  on temperatuur ja  on entroopia.

Selle võrrandi saab ümber kirjutada, asetades sellesse entalpia definitsiooni  ning arvestades, et .

Siseenergia avaldatakse kujul , kus  on tehtud töö. Soojushulga puhul kehtib . Sellest järeldub:

Töö avaldise saab lahutada ruumalatööks  ja mitteekspansiivseks tööks .

Konstantsel temperatuuril ja konstantsel rõhul vastab vaba entalpia diferentsiaal mitteekspansiivsele tööle. Seda avaldist saab nüüd seostada pindpinevusteguriga  . Et tööd kulutatakse ainult vedeliku pinna suurendamisele, siis vastab see avaldisele . Et nüüd pindpinevustegur on defineeritud kui töö pindalaühiku kohta, tuleb arvesse võtta veel vedeliku pindala . Siit järeldub:

Pindpinevustegur on seega termodünaamiliselt defineeritud kui vaba entalpia osatuletis pindala järgi konstantsel temperatuuril ja konstantsel rõhul.

+ Mõnede ainete pindpinevustegur (vedeliku ja õhu piirpinnal)Aine
 Temperatuur °C
 PindpinevustegurmN/m
  Atsetoon  20  23,7
  Elavhõbe  20  486,5
  Etüülalkohol  20  22,8
  Glütseriin  20  59,4
  Keedusoola 6.0M vesilahus  20  82,55
  Lämmastikhape 70 %  20  59,4
   Nafta  20  26
  Seebilahus  20  43
  Tina  400  518
  Vesi  20  72,8
   Äädikhape  20  27,8

Vaata ka
Pindpinevus
Laplace'i rõhk

 Viited 

Kategooria:Füüsika
Kategooria:Hüdromehaanika