Harju-Kabala vasallilinnus

Harju-Kabala vasallilinnus (saksa keeles Kappel) asub vana haldusjaotuse järgi Harjumaal Rapla kihelkonnas Kabala (Tamme) külas.

Nimekujud
pisi|Kabala mõisa peahoone septembris 2011. Vaade põhjakirdest, jõepoolsest küljest. Soklikorrusel on näha väikseid laskeava moodi keldriaknaid

 1275–1285 – villam Capell, dorpe Cappelehttp://www.archive.org/stream/livestundkurlnd00hollgoog#page/n253/mode/1up Bunge; Liv-, Est- und Kurländisches Urkundenbuch
 1469 – Kappel
 1531 – Kabbel
 1732 – Kawwalahttp://www.eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=Kabala&F=M&C06=et KNR, Kabala

pisi|Kabala mõisa peahoone lõunakülg pargi poolt

Asukoht ja paiknemine
Linnus asetses kohas, kus vana Järvakandi–Koikse maantee ületab Vigala jõge. Seal olid ilmselt veskikoht ja kabel. Linnusease jääb umbes 40 m Vigala jõest lõunasse. Hoone on ristkülikukujuline ja ida-läänesuunaline.

Ajalugu
Juba XIII sajandi II poolel on seal asunud katoliku kabel. Seda on ka ära märgitud ürikus, kui tõmmati looduses Saare-Lääne piiskopkonna ja Taani valduste vaheline piir.

Juba 1305. aastaga seostatakse mõnede ajaloouurijate arvates Kabala mõisat ja sellele nime andnud suguvõsa von Kapell'eid. 1318–1384 olevat see suguvõsa mõisat valitsenudPaul Johansen, lk. 403; https://register.muinas.ee/ftp/DIGI_2013/pdf/eraT-0-76_001_0001267.pdf Vabariiklik Restaureerimisvalitsus, 1972, Kabala mõisa ajalooline õiend. Ilmselt hakati siiski perekonda kutsuma kabeli asukoha järgi.

XV sajandi algul olevat see kuulunud Vietinghoffidele sarnaselt läheduses asuva Raikküla mõisagahttps://register.muinas.ee/public.php?menuID=archivalmaterial&action=view&id=1923 KRR, Raikküla mõis, ajalooline õiend. 

1469. aastast on teadaolevalt esmakordselt kirjutatud Kabala mõisasthttp://www.mois.ee/harju/kabala.shtml Eesti mõisaportaal, Kabala mõis, mille asutajateks peetakse Soyesid (Zöge). Samal aastal, ning 1472 ja 1474 olevat olnud piiritülid metsa pärast Kabala mõisniku Otto Soie ja Raikküla mõisniku Jürgen Vietinghoffi vahel. 

1508. aastal oli mõis Oddert Polle valduses, 1522 müüdi see Johann Nierothile, kelle omanduses püsis kuni 1617. aastani.

1560. aasta suvel põletasid venelased linnuse maha.

1750–1760 ehitati linnusevaremed tõenäoliselt ümber praeguseks mõisa peahooneks. Nii Jaan Jungi kui ka Matthias Johann Eiseni teatel olevat mõisasüdame näol tegemist "vana kloostriasemega"J. Jung, Muinasajateadus III, lk. 106. Veel kord ehitati ümber XIX sajandil.

Ehitus
Hoone asub Vigala jõe kõrgel lõunakaldal, sellel on paksud paekivimüürid, keldrites on seinanišše, laskeava meenutav keldriaken ja seinas ukse sulgemiseks riivpalgi ava. Linnusemüüre jääb ka künkasse, mis ulatub peahoone põhjaküljelt jõe pooleAnts Hein, Kabala mõisa peahoone. Ajalooliselt väärtuslike detailide inventeerimine, Tallinn 2007. Kogu hoone all on servjoonvõlvidega keldridhttps://register.muinas.ee/ftp/DIGI_2013/pdf/eraT-0-76_001_0016209.pdf KRPI, Kabala mõis 1980. Kuna hoone on ida-läänesuunaline, siis on võimalik, et koos olidki linnus ja kabel.

Praegune seisukord
Mõisahoone on katuse all ja kasutusel, ning keskaegsed müürid jälgitavad ja leitavad. Hoones asus kuni hiljutise haldusreformini Raikküla vallavalitsus.

Viited

Kategooria:Eesti linnused