Fulgencio Vega

Fulgencio de la Vega y Santos (5. november 1805 Granada – 1. märts 1868 Granada) oli Nicaragua poliitik ja sõjaväelane, aastail 1851–1852 Nicaragua ülemdirektor. «Fulgencio Vega por Alejandro Barberena Pérez». Revista de Temas Nicaragüenses No. 35 Marzo-2011, págs. 172-, Ensayo originalmente publicado en Revista Conservadora del Pensamiento Centroamericano, 103: 11–35, Abril 1969. 103: 11–35, Abril 1969.

Fulgencio Vega isa oli Deogracias de la Vega y Fajardo ja ema Josefina Santos Argüello. Tema abikaasa oli tema onutütar Mercedes Vega Chamorro.

22 aasta vanuselt osales ta maa esimeses kodusõjas Manuel Antonio de la Cerda ja Juan Argüello pooldajate vahel. Aastal 1834 liitus ta Metapas José Núñeze vastu võitleva Cándido Florese vägedega.

Fulgencio Vega oli poliitilistelt vaadetelt konservatiiv. 4. augustil 1851 korraldas kindral José Trinidad Muñoz Fernández koos Pablo Buitrago y Benaventega riigis sõjaväelise putši, mille tagajärjel riigipea José Laureano Pineda Ugarte pages Hondurasesse. Granadas seati seepeale riigipea ametisse José Francisco del Montenegro, kes aga peagi pärast ametisse astumist suri ja tema asemele asus José de Jesús Alfaro. Ülemdirektoriks kuulutasid end ka Hondurasesse pagenud Pineda ja ka Justo Abaunza Leónis. 

Hondurase president Juan Lindo asus Pinedad toetama ja see naasis Hondurase vägede toetusel Nicaraguasse, võttes võimu üle nii Abaunzalt kui ka Alfarolt.Justo Abaunza (1851). El senador director provisorio a sus compatriotas. Imprenta de la Libertad. Granada fraktsiooni uueks juhiks sai seni José Trinidad Muñoz Fernándeze vastu võidelnud ja Pineda vägesid juhatanud Fruto Chamorroga tihedalt seotud Fulgencio Vega, kes asus koos Pinedaga võimu jagama. Erinevalt teistest ülemdirektoritest Vegat ametisse ei valitud, ta määrati sinna valitsuse dekreediga nr. 155.Gobernantes de Nicaragua Nad viisid riigis läbi administratiivreformi ja muutsid riigi pealinnaks lõplikult Managua, et likvideerida Granada ja Leóni vastasseis.

Vega jäi oma fraktsiooni mõjukaks liidriks ka pärast ametist lahkumist, mõjutades Nicaragua poliitikat oma surmani. Kui tema poolehoidjad küsisid temalt, miks ta riigi presidendiks ei kandideeri, seletas ta, et Nicaragua president teenib Nicaraguat tervikuna ja ei või lubada inimeste ebaõiget käitumist isegi siis, kui need on tema poolehoidjad. Tema nägi end aga caudillona, kes võib oma sõprade nimel anda endast kõik ja teenida neid nii öösel kui päeval. Seejärel küsis ta oma poolehoidjatelt, kas need eelistaks teda endi presidendi või caudillona. Poolehoidjad leidsid üksmeelselt, et ta peaks olema nende caudillo.

Viited


Kategooria:Nicaragua ülemdirektorid
Kategooria:Sündinud 1805
Kategooria:Surnud 1868