Keila baptisti kirik

pisi|Keila baptisti koguduse õnnistamine (1903)

Keila baptisti kirik on baptisti kirik Harju maakonnas Keilas aadressil Haapsalu maantee 10.
Kirikut kasutab Keila baptisti kogudus,https://web.archive.org/web/20181103175132/http://www.ekklesia.ee/kogudused/harjumaa-ja-kesk-eesti/keila (vaadatud 02.11.2018) mille ajalugu ulatub 1903. aastasse.

 Ajalugu 
Emile ja Adam Podin saabusid Eestisse 7. mail 1900. Adam Podin, kellel olid baptistlikud veendumused, ristiti 6. oktoobril 1900 Keila jões. Podinid hakkasid eluruumides koosolekuid pidama, kuid nende vastased lõhkusid aknaid ja ähvardasid baptiste.

Kuna Keilas polnud ühtegi baptisti, arenes vaimulik töö kiiresti ja osavõtjate arv kasvas. Tsaarivalitsus tegi takistusi koosolekute pidamisele. 26. augustil 1902 avati viinavabrik kooskäimise kohaks. Esimesed neli usklikku ristiti 7. juulil 1903 Keila jões. Kogudus kinnitati ametlikult 26. september 1903.

Esimese maailmasõja puhkedes suleti palvela ja muudeti vene sõdurite kasarmuks. 1917. aastal, saksa vägede lähenedes, põgenesid venelased ja palvela muudeti katoliku kirikuks, mis hiljem muudeti.

 Keila baptisti kogudus pärast Teist maailmasõda ja tänapäeval 
Pärast Teist maailmasõda hakkas Keila baptisti kogudus taas aktiivselt tegutsema. 1960. ja 1970. aastatel olid koguduse tegevused rangelt kontrollitud, kuid sellest hoolimata jätkati usutalitusi ja vaimulikku tööd. Nõukogude ajal pidi kogudus tegutsema keerulistes oludes, kuid säilitati järjepidevus ja osavõtjate arv kasvas tasapisi.
pisi|Pulmad Keila baptisti koguduse palvelas
Tänapäeval on Keila Baptistikogudus aktiivne ja kaasaegne kogudus, mis tegeleb nii vaimuliku kui ka sotsiaalse tööga. Kogudus korraldab regulaarselt jumalateenistusi, pühapäevakoole ning noorte- ja naistetöid. Lisaks on kogudusel koostööprojekte kohalike omavalitsuste ja teiste kirikute ning organisatsioonidega, et toetada kogukonna arengut ja pakkuda abi abivajajatele.

 Keila baptisti kirik (palvemaja) 
Keila mõisa omanik parun von Üxküll sulges mõisa viinavabriku ja muutis selle palvemajaks, mille tsaarivalitsus kinnitas. Palvemaja valmis ja õnnistati 18. augustil 1904.

 Pühapäevakool ja muu tegevus 
Keila baptisti kiriku kõrval asus koguduse rajaja pastor Adam Podini kodumaja, kus aastatel 1922–1929 tegutses Eesti Baptisti Jutlustajate Seminar.

Emilie Podin hakkas pühapäevakooli pidama 1903. aastal. 1906. aastaks oli koolis juba 43 õpilast. Kui Emilie Podin 1931. aastal tööst loobus, oli kogudusel kolm pühapäevakooli: Keilas, Vasalemmas ja Ohtus, kokku 195 õpilase ja 6 õpetajaga. 1940. aastatel keelasid võimud pühapäevakoolide tegevuse, mis taaselustati alles 1964. aastal. Emilie Podin organiseeris ka koguduse naisseltsi ja noortetööd.

 Viited 

Baptisti kirik
Kategooria:Harju maakonna kirikud
Kategooria:Baptism Eestis