Tallinna Veerenni kirik

Tallinna Veerenni kirik oli Tallinnas Veerenni asumis asunud kirik. Algne aadress oli Veerenni tänav 4a, mis asus umbes tänapäevaste hoonete Vana-Veerenni tänav 4 ja 6 vahel.

Kiriku rajas 1909. aastal insener Ernst Boustedti projekti järgi kõrvalhoonena oma krundile toiduainetööstur (rahvasuus "viljakohvikuningas") ja vabakoguduste (evangeeliumi kristlaste) liikumise tegelane Jakob Lilienthal (1871–1952). Seetõttu oli projektis selle ametlik nimetus "kuur" (vene keeles сарай sarai 'kuur'), rahvasuus aga Lilienthali ja tema venna köögiviljakasvatuse ja -tööstuse tõttu "kapsakuur" või lihtsalt "Lilienthali kirik". 

Saksa esimese okupatsiooni ajal 1918. aastal ehitati hoone ümber kirikupäraseks ning sellele lisati torn. Algse tagasihoidliku projekti tegi insener Karl Jürgenson, hilisema suurele mahule sobiva kõrge torniga lahenduse aga arhitekt Eugen Habermann. 

See oli oma 1200 iste- ja 3000 üldkohaga Tallinna (ja ka Eesti) suurim puitkirik, mille kõrge torn oli ka kõrgete Võllamäe ja Tõnismäe ümbruses üks tuntumaid maamärke. Hoones peeti vabakirikute konverentse, aga ka muid suurte rahvahulkade üritusi. Seda on peetud isegi Mandri-Euroopa üheks suuremaks metodisti kirikuks."Metodistid". // Entsüklopeedia Tallinn 1 (A-M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 339

Hoone üleminek metodistidele
Lilienthal müüs enda majandusraskuste tõttu 1930. aastal hoone metodisti kirikule. Metodistid ise loevad oma aega selles kirikus juba esimesest jumalateenistusest kevadel 1929."Eesti Metodisti Kirik 1907–2007". Koostaja Toomas Pajusoo. Tallinn 2007. Lk 71-72 Viimase asjaolu tõttu on seda aega sageli ekslikult esitatud kiriku ehitamisajana.Robert Nerman. "Veerenni asumi süda oli Lutheri vabrik". Postimees, 15. august 2008. Lk 10Aare Olender. "Kadunud vaated. Tallinna muutumine enam kui 400 fotol". Tänapäev. Tallinn 2014. Lk 148-149 Ka pärast kiriku üleminekut metodistide kätte tunti seda rahvasuus edasi Lilienthali kirikuna.

1938. aastal ehitati hoone arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi ümber, et kaotada lõplikult tööstushoonele iseloomulikke jooni ja teha hoone võimalikult kirikupäraseks. 

Kirik põles teises maailmasõjas märtsipommitamisel NSV Liidu lennuväe pommirünnaku ajal 9. märtsil 1944 maani maha. 

Viited

Kirjandus
"Metodistid". // Entsüklopeedia Tallinn 1 (A-M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 339
Robert Treufeldt. "Tallinna puidust pühakojad". Sirp, 16. juuli 2015. Lk 11–12
Kalmar Ulm. "Märtsipommitamise varju jäänud nüansid: ajaloolane Kalmar Ulm näitab kultushooneid, mida tänapäeva Tallinnast enam ei leia". Postimees, 9. märts 2018

Kategooria:Veerenni
Kategooria:Tallinna endised kirikud