Euroopa Liidu majandus

pisi|Rahvamajanduse kogutulu (GNI) elaniku kohta, 2016
Euroopa Liidu majandus on nimiväärtuse ja ostujõupariteedi alusel maailma suuruselt teine majandus. Aastal 2018 oli Euroopa Liidu nominaalne sisemajanduse kogutoodang 18,8 triljonit dollarit, moodustades ligikaudu 22% globaalse majanduse omast. Samal aastal oli liidu ostujõu pariteet 22,0 triljonit dollarit. Võrreldes 2017. aastaga kasvas Euroopa Liidu SKT 2,4%. 2017. aasta septembri seisuga oli inflatsiooni suurus 1,5% (olles langustrendis).

2013. aasta seisuga elas 9,8% Euroopa Liidu liikmesriikide elanikest allpool vaesuspiiri. Liidu keskmine Gini koefitsient oli 2016. aastal 30,8 ja inimarengu indeksi näitaja 0,899 (väga kõrge). Liidu tööjõu suuruseks hinnati 2017. aastal 238 miljonit töölist, kellest 2018. aasta jaanuari seisuga 7,3% olid aga töötud (näitaja on langustrendis). 2014. aasta hinnangu põhjal töötas tööjõust 73,1% teenindussektoris, 21,9% tööstussektoris ja 5% põllumajandussektoris.

pisi|Euroopa Liidu riikide (nominaalne) SKT 2015. aasta seisuga
Euro, mida kasutavad liidu 28 liikmesriigist 19, on Ameerika Ühendriikide dollari järel nii suuruselt teine reservvaluuta maailmas kui ka suuruselt teine valuuta, milles kaubeldakse. Euro on ametlik valuuta või de facto ametlik valuuta kokku 25 riigis – seda nii euroalas kui ka kuues teises Euroopa riigis.

Euroopa Liidu majandus koosneb vabaturul ja arenenud sotsiaalmudelitel põhinevast segamajandusega siseturust. Liidu SKT elaniku kohta aastal 2017 oli 37 800 dollarit. Ameerika Ühendriikides oli sama näitaja 59 495 dollarit, Jaapanis 42 695 dollarit ja Hiinas 16 636 dollarit. Kuna Euroopa Liidu Gini koefitsient on väike, jagunevad inimeste sissetulekud Euroopa Liidus maailma keskmisest võrdsemalt.

Olulisimad majanduslikud keskused ja finantskeskused, kus asub suur hulk asutusi, ettevõtteid ning panku, on Amsterdam, Brüssel, Bukarest, Dublin, Frankfurt, Göteborg, Helsingi, Lissabon, London, Madrid, Milano, Pariis ja Varssavi.

Euroala peamine börs on Euronext ja turukapitalisatsiooni poolest on tegu maailma suuruselt seitsmenda börsiga. Aastal 2012 oli Euroopa Liitu tehtud välismaiste otseinvesteeringute kogusumma 5,1 triljonit dollarit. Euroopa Liit ise aga investeeris välisriikidesse kokku 9,1 triljonit dollarit, mis oli ülekaalukalt suurim siseturule ja välismaistele turgudele tehtud investeering maailmas.

Alates 2009. aasta võlakriisi algusest on kerkinud esile vastandlikud majanduslikud olukorrad ühelt poolt Lõuna-Euroopas ning teiselt poolt Kesk- ja Põhja-Euroopas: kõrgem töötuse määr ja suurem riigivõlg Vahemere maades (v.a Malta) ning madalam töötuse määr ja SKT kiirem kasv ida- ja põhjapoolsetes liikmesmaades. Aastal 2015 oli Euroopa Liidus riigivõla keskmine suurus 85% SKT-st ja selle erinevus riigiti oli suur; madalaim määr oli 9,7% Eestis ja kõrgeim määr oli 176% Kreekas.

Euroopa Liidu kümme suurimat kaubanduspartnerit on Ameerika Ühendriigid, Hiina, Šveits, Venemaa, Türgi, Jaapan, Norra, Lõuna-Korea ja India (kaubavahetus kõigi nende riikidega ületas 2016. aastal 110 miljardi dollari piiri). Peale Maailma Kaubandusorganisatsiooni, G-20 ja G7 tegevuses osalevate liikmesriikide on neis organisatsioonides esindatud Euroopa Liit ühtse osalisena.

Valuuta

pisi|Euroalas (tumesinine) elab 343 miljonit inimest. Euro on maailmas suuruselt teine reservvaluuta|alt=
Euroala tekkis aastal 1999, mil mitmed Euroopa Liidu liikmesriigid võtsid kasutusele euro. 2018. aasta seisuga kasutab eurot valuutaliidu ametliku valuutana 28 liikmesriigist 19. Ühtlasi on euro Euroopa Liidu enim kasutatav valuuta. Ülejäänud üheksa liikmesriiki kasutavad oma valuutat, kuid neil on endiselt võimalik euroalaga liituda.

1992. aastal allkirjastatud Maastrichti leping seab euroalaga liituda soovivatele riikidele ranged majanduslikud ja rahanduslikud lähenemiskriteeriumid. Jätkuva majandusliku ja rahandusliku stabiilsuse tagamiseks töötati aastal 1997 välja stabiilsuse ja kasvu pakt.

Euroalasse mittekuuluvate Taani ja Suurbritannia jaoks kehtivad euroalaga hilisema liitumise kohta erilised loobumistingimused. Ka Rootsi võib euro kasutuselevõtust loobuda, otsustades Euroopa vahetuskursimehhanismiga liitumise või mitteliitumise üle (tegu on liitumisele eelneva sammuga). Ülejäänud riigid on ühinemislepingute järgi kohustatud euroalaga liituma.

Alates 2009. aastast on viis euroala riiki olnud hädas riigivõlakriisiga, mida tuntakse nimega Euroopa võlakriis. Esimesena sattus hätta Kreeka, kuid reforme on alustanud ja nn päästepakette on saanud ka Iirimaa, Portugal, Hispaania ja Küpros. 2015. aastaks olid kõik riigid peale Kreeka võlakriisist taastunud. Võlakriisi kogesid ka mõned euroalasse mittekuuluvad riigid, näiteks Ungari, Rumeenia ja Läti (viimane enne euroalaga liitumist), kes läbisid samuti edukalt päästeprogrammid.

Eelarve

Aastal 2011 oli Euroopa Liidu eelarve suurus 141 miljardit eurot (perioodi 2007–2013 eelarve oli kokku 862 miljardit eurot), moodustades kokku umbes 1% Euroopa Liidu SKT-st.

Liidu 2018. aasta eelarve suurus on 160,1 miljardit eurot kulukohustusena. Võrreldes eelmise aasta eelarvega (sh hilisemad muudatused) on see summa 0,2% võrra suurem.

Sektorid
Teenused
Teenindussektor on Euroopa Liidus ülekaalukalt kõige olulisem sektor, moodustades SKT-st 74,7%. Töötleva tööstuse osakaal on 23,8% ja põllumajanduse osakaal vaid 1,5% SKT-st.

Finantsteenused on liidu ühtse turu raames hästi arenenud. Võrreldes Ameerika Ühendriikidega sõltuvad ettevõtted rohkem pankade antavatest laenudest, kuid kapitaliturgude liidu algatuse kaudu kavandatakse muutust selles suunas, et ettevõtteid rahastataks rohkem kapitaliturgude kaudu. Kapitaliturgude liit on septembris 2015 Euroopa Komisjoni esitatud plaan mobiliseerida Euroopa Liidu sisest kapitali vaba liikumist. Selle plaani eesmärk on "rajada 2019. aastaks ELi integreeritud kapitalituru ehituskivid". Kapitaliturgude liidu algatus koosneb 33 meetmest. Plaani uuendati 2017. aasta juunis ja algatuse elluviimise eest vastutab Euroopa Komisjoni volinik Valdis Dombrovskis, endine Läti peaminister.

Paljud Euroopa Liidu linnad toimivad finantskeskustena. ELis asuvatele ettevõtetele pakuvad märkimisväärseid finantsteenuseid eriti just Suurbritannias asuvad finantsasutused ja -ettevõtted. Näiteks garanteerivad Suurbritannias asuvad pangad umbes poolt EL-i ettevõtete võlgadest ja omakapitalist. Suurbritannias asuvad pangad on vastaspooled ka enam kui pooltele börsiväliste intressi tuletisinstrumentidele, millega ELi ettevõtted ja pangad kauplevad. 30 miljonil Euroopa Majanduspiirkonna kindlustusvõtjal on kindlustus, mida pakub Suurbritannias baseeruv kindlustusandja. Suurbritannias asuvad kesksed vastaspooled pakuvad EL-i klientidele teenuseid eri turgudel ja Suurbritannias tegutsevad varahaldajad haldavad 37% kõikidest üle Euroopa hallatavatest varadest. Maailma finantskeskuste indeksi andmetel asuvad pärast 2019. aastat, mil Suurbritannia Euroopa Liidust lahkub, kaks Euroopa suurimat finantskeskust (London ja Zürich) väljaspool Euroopa Liitu. Kaks suurimat Euroopa Liidu piiresse jäävat finantskeskust oleks seejärel Frankfurt ja Luxembourg. London on lisaks üle kogu ELi klientidele müüdavate kutseteenuste peamine rahvusvaheline keskus.

Põllumajandus
Põllumajandussektorit toetab Euroopa Liit subsiidiumidega ühise põllumajanduspoliitika raames. Aastal 2013 oli toetuste suurus umbes 45 miljardit eurot liidu kogukuludest (vähem kui 33% tollasest eelarvest, mille suurus oli 148 miljardit eurot). Esialgu oli toetuste eesmärk tagada Euroopa Liidus põlluharijatele miinimumhind. Seda lähenemisviisi kritiseeritakse kui ühte protektsionismi vormi, mis pärsib kaubandust ja kahjustab arengumaid. Selle üks häälekamaid vastaseid on olnud bloki suuruselt teise majandusega Suurbritannia, kes on korduvalt keeldunud loobumast iga-aastasest Suurbritannia tagasimaksest juhul, kui ühist põllumajanduspoliitikat olulisel määral ei reformita. Bloki suuruselt kolmanda majandusega Prantsusmaa, mis saab ühisest põllumajanduspoliitikast enim tulu, on aga süsteemi kõige häälekam pooldaja. Ühist põllumajanduspoliitikat on siiski aja jooksul olulisel määral reformitud. Aastal 1985 kulutati põllumajandusele umbes 70% Euroopa Liidu eelarvest. Aastal 2011 moodustasid talunikele antud otsetoetused ja turuga seotud kulud vaid 30% ning maaelu arenguga seotud kulutused 11% eelarvest. Ühise poliitika, selle rahastamise ja ülesehituse jätkuva reformimise tulemusena oli 2011. aastaks 90% otsetoetustest muutunud kaubandust mittemoonutavaks (ei olnud seotud tootmisega).

Turism
Euroopa Liit on oluline turismisihtkoht, mille liikmesriigid meelitavad ligi külastajaid nii väljastpoolt liitu kui ka teistest liikmesriikidest. Liidusisest turismi hõlbustavad nii Schengeni viisaruum kui ka euro. Kõigil Euroopa Liidu kodanikel on õigus reisida mistahes teise liikmesriiki viisavabalt.

2017. aastal oli Prantsusmaa endiselt rahvusvaheliste külastajate jaoks maailma peamine turismisihtkoht (riiki külastas 86,9 miljonit turisti). Populaarsete sihtkohtade tabeli esikümnest leiab veel Hispaania (2. koht), Itaalia (5. koht), Suurbritannia (7. koht) ja Saksamaa (9. koht). Seejuures moodustavad märgatava hulga neist külastajatest turistid teistest liikmesriikidest.

Suurbritannia pealinn London on nii maailma külastatuim linn (aastal 2012 külastas linna 16,9 miljonit turisti) kui ka linn, mis teenis turismist enim tulu. Külastatavuse edetabelis järgnes Londonile Pariis 16 miljoni külastajaga.

Energia

pisi|Tuulegeneraatorid Slovakkias Cerová külas

Euroopa Liidul on uraani-, söe-, nafta- ja maagaasivarusid. Liitu kuulub kuus naftat tootvat riiki, kes tegutsevad peamiselt Põhjamere naftaväljadel. Suurim naftatootja on Suurbritannia, kuid naftat toodavad ka Taani, Saksamaa, Itaalia, Rumeenia ja Holland. Kui Euroopa Liitu käsitletaks ühise üksusena (mis ei ole aga naftaturgudel tavaline), oleks liit olnud 2013. aastal suuruselt 19. naftatootja maailmas. Kui kogu Euroopa Liit tootis 2017. aastal kokku 1,464 miljonit barrelit naftat, siis näiteks liitu mittekuuluv Norra tootis samal ajal 1,969 miljonit barrelit naftat.

Euroopa Liit on maailma suuruselt teine nafta tarbija, tarbides palju enam, kui ise toota suudab: aastal 2017 tarbis liit 13,211 miljonit barrelit päevas. Euroopa Liit on seotud ka Kyōto protokolli täitmisega, olles üks selle suurimaid pooldajaid.

Ettevõtted
Euroopa Liidu liikmesriikides on asutatud mitu maailma suurimat rahvusvahelist korporatsiooni, mille globaalsete peakorterite asukoht on endiselt seal. Nende hulgast leiab ettevõtteid, mis on oma tööstusharudes/sektorites maailmas juhtivatel kohtadel, sealhulgas
 müügitulu põhjal maailma suurim finantsteenuste pakkuja Allianz,
 müügitulu põhjal maailma suurim reklaamiagentuur WPP plc,
 maailma suurim korgi töötlemise ja tootmise ettevõte Corticeira Amorim,
 maailma suurim terasetootja ArcelorMittal,
 maailma suurim moekontsern Inditex,
 maailma juhtiv piimatoodete tootja Danone,
 maailma suurim õlletootja Anheuser-Busch InBev,
 maailma suurim kosmeetika- ja ilutoodete tootja L'Oréal Group,
 maailma suurim luksuskaupade konglomeraat LVMH,
 kunagine maailma suurim mobiiltelefonide tootja Nokia,
 üks maailma suurimaid naftakompaniisid Royal Dutch Shell,
 tootmisvõimsuse poolest maailma suurim tselluloosi- ja paberitootja Stora Enso.

Panganduse ja finantsteenuste vallas leidub Euroopa Liidus samuti maailma suurimaid ettevõtteid: eelkõige HSBC ja Banco Santander. Ka paljud teised Euroopa ettevõtted on käibe, kasumi, turuosa, töötajate arvu või muude olulisimate näitajate poolest maailma suurimate ettevõtete seas. Märkimisväärne hulk Euroopa Liidus põhinevaid ettevõtteid kuulub oma tegevusalal maailma ettevõtete esikümnesse.

Euroopa on mitmete prestiižsete autofirmade kodu, näiteks Aston Martin, BMW, Ferrari, Jaguar, Lamborghini, Land Rover, Maserati, Mercedes-Benz ja Porsche. Euroopast on pärit ka mitu suurt autotootjat, näiteks Dacia, Citroën, Fiat, Opel, Peugeot, Renault, Seat, Volkswagen ja Volvo.

Allolevas tabelis on Euroopa Liidus põhinevad börsil noteeritud suurimad ettevõtted 2016. aasta seisuga. Järjestus põhineb käibel (miljonites dollarites) ja selle aluseks on Fortune Global 500 järjestus.
+Fortune Global 500: kümme Euroopa Liidu suurimat hargmaist ettevõtet käibe järgi (2016)KohtEttevõte Lühiinfo  Käive (mln $)  Kasum (mln $)  Töötajaid  Peakorter  Tööstusharu1.Royal Dutch Shell  RDS.A  272 156  1939  90 000  London, Suurbritannia; Haag, Holland  Energia2.Volkswagen   VLKAY  236 600  −1520  610 076  Wolfsburg, Saksamaa  Mootorsõidukid ja varuosad3.BP p.l.c.   BP.L  183 000  4100  74 500  London, Suurbritannia  Energia4.Daimler   DDAIY  165 800  9345  284 015  Stuttgart, Saksamaa  Mootorsõidukid ja varuosad5.EXOR Group  EXOSF  152 591  825  303 247  Torino, Itaalia  Rahandus6.Total  TOT  143 421  5087  96 019  Pariis, Prantsusmaa  Energia7.E.ON  EONGY  129 277  −7764  56 490  Essen, Saksamaa  Energia8.AXA  AXAHY  129 250  6231  98 279  Pariis, Prantsusmaa  Rahandus9.Allianz  AZSEY  122 948  7339  142 459  München, Saksamaa  Rahandus10.BNP Paribas  BNPQY  111 531  7426  181 551  Pariis, Prantsusmaa  Rahandus

Liikmesriikide majandus

Jõukus
pisi|Euroopa riikide rahvaarv ja SKT elaniku kohta (2010)12 Euroopa Liidu uusima liikmesriigi majandus on kasvanud protsentides kiiremini kui liidu vanemate liikmesriikide majandus. Vahemikus 2005–2015 kasvas SKT kõigist liikmesriikidest enim Slovakkias, mistõttu hakati riiki kutsuma hüüdnimega Tatra tiiger. 2000. aastate alguses kasvas olulisel määral ka Baltimaade SKT, kusjuures Läti kasv ületas 11%, lähenedes Hiina kasvule (ent 2000. aastate lõpu majandussurutis nullis suure osa juurdekasvust).

Sellise kasvu põhjuste hulka kuuluvad valitsuste kohustused rahapoliitika stabiliseerimiseks, ekspordile orienteeritud kaubanduspoliitika, madal proportsionaalse tulumaksu määr ja suhteliselt odava tööjõu kasutamine. Aastal 2015 oli kõigi EL-i liikmesriikide hulgas suurim SKT kasv aga Iirimaal, ulatudes 25,1%-ni. Kokkuvõtlikult kasvab Euroopa Liidu majandus viimastel aastatel piirkonniti väga erinevalt, kusjuures suuremad riigid kannatavad üldiselt seisaku käes ning uued liikmesriigid naudivad püsivat ja jõulist majanduskasvu.

Kuigi kogu liidu SKT kasvab, väheneb Euroopa Liidu osakaal ülemaailmsest kogutoodangust. Selle peamine põhjus on Hiina, India ja Brasiilia sarnase majanduse esilekerkimine.

+  Liikmesriik 2012 2013 2014 2015 20162017Aastane kasv(2012–2017)Viimane kasutadaolnud kvartal 0,70,00,8 1,11,5 3,01,183,0 0,20,21,3 1,4 1,41,71,031,4 0,00,91,33,6 3,93,62,223,4 −2,3−0,5−0,1 2,4 3,5 2,91,02,8 −3,1−5,9−1,4 2,03,43,9−0,183,9 −0,8−0,52,75,32,54,32,252,4 0,20,91,61,6 2,02,31,430,64,31,92,91,93,5 4,93,233,7 −1,4−0,8−0,60,12,5 2,80,432,5 0,30,61,01,11,2 2,21,071,7 0,50,52,21,72,2 2,21,551,9−7,3−3,20,7−0,3−0,21,4−1,481,8 −1,62,14,23,42,2 4,02,384,6 0,21,3 8,8 25,15,0  7,2 7,93 10,0 −2,8−1,70,11,00,9 1,5−0,171,2 4,02,4 1,9 3,02,2 4,534,4 3,83,53,5 2,0 2,3 3,83,153,8 −0,43,75,82,9 3,12,32,95,1 2,7 4,68,29,5 5,2 6,76,155,7 −1,0−0,11,42,02,2 2,91,232,7 1,61,43,33,83,1 4,835,0 −4,0−1,10,91,81,6 2,70,322,3 1,23,53,43,94,8 6,93,954,2 1,71,52,83,93,3 3,42,773,9 −2,9−1,71,43,43,3 3,11,12,7 −0,31,22,64,5 3,22,32,253,3 −2,7−1,13,02,33,1 4,91,584,3 1,42,02,92,3 1,81,72,021,3 −0,40,31,82,32,0 2,41,42,1 Euroala −0,9−0,21,42,11,9 2,41,122,1

+EL-i liikmesriikide (nominaalne) SKT miljonites eurodes Liikmesriik 2007 2012 2013 2014 2015 20162017 283,978318,653323,910333,062344,493353,296 369,899344,712387,500392,339400,288410.435423.048437.20432,44941,94742,01142,76245,28648,12951,66343,92643,99643,72543,39144,52246,38248,990 17,59119,49018,14017,60617,74218,12219,571 138,303 161,434157,742156,660 168,473176,564191,643 233,383 254,578 258,743265,757271,778277,489288,981 16,24617,94018,93219,76620,34821,09823,615 186,584 199,793203,338205,474 209,604215,773223,843 1945,670 2086,9292115,256 2147,6092194,2432228,8572291,705 2513,2302758,2602826,2402923,9303032,8203132,670 3277,340 232,695 191,204180,654 178,656176,312174,199177,735 102,16999,502101,887105,574110,723113,731124,050 197,202175,561180,298194,537262,037275,567294,110 1609551 1613,2651604,5991621,827 1652,1521680,5231724,955 22,679 22,058 22,87423,68124,35324,92727,033 29,041 33,348 34,96036,56837,42738,66842,191 37,17944,112 46,500 49,99352,10253,00455,378 5,7577,1657,6438,4549,51710,192 11,140 613,280 645,164652,748663,008 683,457702,641737,048 313,874389,377394,734411,005430,055425,980467,167 175,468 168,398 170,269 173,079 179,809185,179194,614 128,618 133,511144,253 150,357 160,314169,771187,940 56,242 72,70374,170 76,08878,89681,15484,851 35,15336,07636,23937,61538,83740,41843,000 1080,8071039,8151025,6931037,8201079,9981118,5221166,319 356,434 423,341435,752432,691 449,015465,186475,231 2245,3242078,2922063,6242278,8942602,1402395,8012332,08712997,54413463,40513577,27114044,69014797,44414907,85215350,567 Euroala (19) 9403,064 9837,430 9934,758 10157,540 10515,850 10790,077 11188,371

+  Liikmesriik 2012 2013 2014 2015 2016201737 80038 20039 00039 90040 40042 10035 00035 30035 80036 50037 50038 500570058005900630068007300 10 300 10 300 10 200 10 60011 10011 80022 600 21 000 20 70020 90021 30022 800 15 40015 00014 900 16 00016 70018 100 45 50046 100 47 100 47 80048 400 50 100 13 50014 300 15 00015 50016 00018 000 36 90037 40037 60038 200 39 300 40 600  31 80032 100 32 400 33 000 33 30034 200 34 30035 000 36 20037 30038 20039 600  17 30016 500 16 40016 30016 20016 600 10 00010 300 10 70011 30011 60012 70038 20039 20042 20056 40058 80061 200 26 70026 50026 700 27 20027 70028 500 10 800 11 40011 900 12 300 12 70013 900 11 20011 80012 50012 90013 500 14 90083 00085 30089 50091 50090 700  92 800 17 10017 900 19 400 21 40022 400 23 800 38 500 38 90039 300 40 40041 30043 000 10 10010 30010 70011 200 11 10012 200 16 00016 30016 60017 40017 900 18 900 670072007500 81008600 9600 13 40013 70014 000 14 600 14 900  15 600 17 500 17 60018 20018 80019 600 20 800 22 20022 00022 30023 300 24 10025 100 44 50045 40044 600 45 80046 90047 20032 60032 20035 30040 00036 50035 300  26 600 26 80027 60029 00029 20030 000  Euroala29 20029 50030 00031 00031 70032 800  4400 4800 4700 4700 49005200

+  Liikmesriik 2011 2012 2013 2014 2015 20162017 27,427,627,027,627,227,2 27,9 26,326,525,925,926,226,3  26,0  35,033,635,435,437,037,740,2 31,230,930,930,230,4 29,829,9 29,231,0 32,434,833,632,1 30,8 25,224,9 24,625,125,0 25,124,5 26,626,5 26,827,727,4 27,727,6 31,932,5 32,935,634,832,7 31,6 25,825,9 25,425,6 25,225,4 25,3 30,830,5 30,1 29,229,2 29,329,3 29,028,329,7 30,730,1 29,529,1 33,534,334,434,534,234,3 33,4 26,927,228,328,628,228,2 28,1 29,830,530,731,129,8 29,5 32,532,432,832,432,4 33,132,735,135,735,235,535,434,5 34,5 33,032,034,635,0 37,937,0 37,6 27,228,030,428,7 28,5 31,030,9 27,227,127,927,728,1 28,528,3 25,825,425,126,226,7 26,927,1 31,130,930,730,830,629,8 29,2 34,234,534,234,534,0 33,933,5 33,534,034,635,037,434,7 33,1 25,725,324,226,123,7 24,323,223,823,724,425,024,5 24,423,7 34,034,233,734,734,634,5 34,1 26,026,026,026,926,7 27,628,0 33,031,330,231,6 32,4 31,5  30,830,530,5 31,031,0  30,830,3 Euroala 30,630,530,731,030,8  30,730,5 ––38,0 38,638,2 38,6  30,832,132,331,9– – 

Tööturg
Augustis 2018 oli Euroopa Liidu sesoonselt korrigeeritud töötuse määr 6,8%. Seejuures oli euroala töötuse määr 8,1%. Liidu liikmesriikidest olid töötuse määrad madalaimad Tšehhi Vabariigis (2,5%), Saksamaal (3,4%) ja Poolas (3,4%) ning kõrgeimad Hispaanias (15,2%) ja Kreekas (19,0% juulis 2018).

Järgmises tabelis on töötuse määra ajalugu kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide kohta.

+  Liikmesriik 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Viimane kasutatav
kvartal 5,04,94,74,65,45,65,65,95,75,0 4,8 8,08,56,97,18,38,58,78,17,66,1 6,5 6,39,911,212,113,011,910,08,16,45,4 5,2 8,910,813,715,516,517,716,613,911,89,0 8,5 4,66,76,910,714,916,216,213,112,18,9 7,5 5,97,76,86,97,26,55,64,03,22,2 2,5 5,37,67,47,77,16,66,46,05,94,9  4,9 4,311,919,214,011,19,17,96,76,45,7  5,3 7,68,57,97,68,18,49,29,08,87,9  7,6 8,99,39,19,510,310,210,310,19,69,2 9,3 7,67,36,15,45,35,14,84,33,93,5 3,4 9,111,616,022,727,126,926,023,822,120,1 19,0 9,611,411,111,310,67,97,35,74,43,7  3,7 11,113,214,315,013,612,09,88,37,05,8 5,4 7,68,48,010,511,912,712,411,511,510,8 9,7 14,820,416,715,911,911,19,88,68,87,7 7,4 11,617,816,514,012,111,59,38,47,56,5 6,2 5,44,64,75,15,76,06,46,45,85,3 5,2 6,66,96,56,56,25,95,74,94,24,3 3,8 3,95,14,85,56,97,87,06,45,13,9 3,7 7,910,09,49,810,69,77,86,45,13,9 3,4 10,111,612,515,017,214,713,212,09,77,5 6,8 6,07,36,87,0 6,97,06,76,45,24,4 4,3 10,714,913,613,714,113,611,910,18,57,0 6,6 5,36,9 8,17,910,810,19,28,36,95,5 5,3  17,419,520,723,926,325,223,020,318,015,9 15,2 7,88,87,97,58,38,07,57,26,46,2 6,6 7,37,97,78,17,76,65,44,94,54,1 4,0 8,69,79,510,310,910,59,78,87,97,1 6,8

+  Liikmesriik 2016 2017  71,2 72,3  68,867,8  75,375,1  73,4 74,0  62,5 63,3  73,873,8  54,055,0  77,376,7  61,762,5  73,2 75,9  73,7 75,8  65,362,6  67,663,6  72,7 74,9  76,476,4  66,867,9  61,559,4  67,967,9  72,573,3  77,279,1  66,865,8  69,774,8  75,275,8  66,567,7  68,668,3  66,669,7  67,265,7  60,359,2  69,169,4

pisi|Töötuse määr EL-i ja EFTA liikmesriikides märtsis 2018
pisi|Töötuse määr valitud Euroopa riikides ja 28 EL-i liikmesriigi keskmine vahemikus jaanuar 2004 – aprill 2014

Riigi rahandus
+  LiikmesriikEelarve puudujääk protsendina SKT-st (2017)(EL-i piir: –3%)Riigivõlg protsendina SKT-st (2017)(EL-i piir: 60%) THHI inflatsioonimäär (2017)Max 1,9% (seisuga 22.05.2018)Pikaajaline intressimäär (märts 2018)Max 3,2% (seisuga 22.05.2018)
</small> −0,778,4 1,0  0,81 −1,0103,11,8 0,87 0,9 25,4 −1,3 1,05 0,878,0 −0,6 2,19 1,897,5 −1,2 1,83 1,6 34,6 0,6 1,81 1,0 36,4 0,0 0,64 −0,3 9,00,8– −0,661,4 0,4 0,72−2,697,0 0,3 0,84 1,364,1  0,4 0,53  0,8178,6 0,0 4,27 −2,073,6 0,4 2,60 −0,368,0 −0,2 1,01 −2,3131,8 −0,1 1,97 −0,5 40,1 0,1 0,83 0,5 39,7 0,7 0,31 1,5 23,0 0,0 0,68 3,9 50,80,9 1,23 1,156,7 0,1 0,63 −1,7 50,6 −0,2 3,27 −3,0125,7 0,6 1,79 −2,9 35,0 −1,1 4,53 −1,0 50,9 −0,5 0,80 0,073,6 −0,2 1,11−3,198,3 −0,3 1,33 1,3 40,6 1,1 0,77 −1,987,7 0,7 1,45 −1,081,6  0,3 1,34Euroala −0,986,7  0,2 1,07

Kaubandus

Euroopa Liit on maailma suurim eksportija ning alates 2008. aastast ka suurim kaupade ja teenuste importija. Liikmesriikide omavahelisele sisekaubandusele aitab kaasa kaubandustõkete, näiteks tollimaksude ja piirikontrolli kaotamine. Euroalas soodustab kaubavahetust valuutakursside erinevuste puudumine.

Sarnaseid põhimõtteid rakendatakse Euroopa Liidu assotsiatsioonilepingute raames ka suurema hulga riikide jaoks. Selle nn pehme lahenduse kaudu soovitakse mõjutada neis riikides poliitikat. Euroopa Liit esindab kõiki oma liikmeid Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja tegutseb vaidluste korral liikmesriikide nimel. Kui Euroopa Liit peab läbirääkimisi kaubanduslike kokkulepete sõlmimiseks riikidega, mis jäävad väljapoole Maailma Kaubandusorganisatsiooni, peab lepingu heaks kiitma ka iga liikmesriik.

pisi|10 EL-i suurimat kaubanduspartnerit (2016)
+Peamised kaubanduspartnerid (2016)KohtPartnerImport (mln €)% koguimpordistEksport (mln €)% koguekspordistKaubavahetus kokku (mln €)% kogu kaubavahetusest– ||1 706 413||100||1 745 730||100||3 452 143||100'''1 246 77414,5362 04320,7608 81717,62344 64220,2170 1369,7514 77914,93121 6087,1142 4328,2264 0407,64118 6617,072 4284,1191 0895,5566 6523,978 0304,5144 6814,2666 3833,958 1363,3124 5193,6762 9353,748 3712,8111 3063,2841 4332,444 5182,685 9512,5939 2652,337 8002,277 0652,21029 0941,735 2002,064 2941,91129 3341,730 9091,8%60 2431,7129 2010,545 8472,655 0481,61319 8001,233 9281,953 7281,61418 2121,134 9892,053 2011,51519 0101,133 9251,952 9351,516 19 4361,131 4231,850 8591,51722 8531,322 9861,345 8391,31826 0571,519 6311,145 6881,31913 0700,832 4371,945 5071,32033 0641,09 3320,542 3961,22116 5001,020 9081,237 4081,12222 1771,313 2320,835 4091,02313 8090,820 7911,234 5991,02413 1970,821 1421,234 3391,02520 3391,213 5950,833 9341,02613 0800,816 5050,929 5860,9276 6910,420 6441,227 3350,82814 6180,910 4610,625 0790,7298 7240,511 6980,720 4220,63010 9370,68 9610,519 8980,6

+ Kaubavahetus riikide rühmadest partneritega (2012)KohtPartnerregioonImport (mln €)% koguimpordistEksport (mln €)% koguekspordistKaubavahetus kokku (mln €)% kogu kaubavahetusest–EL kokku1 791 7271001 686 7741003 478 501100–AKV riigid99 1965,586 6525,1185 8485,3–Andide Ühendus17 7281,011 7380,729 4670,8–Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon100 0355,681 3244,8181 3605,2–BRIC577 51332,2345 19820,5922 71126,5–Kesk-Ameerika integratsioonisüsteem9 5460,55 3540,314 9000,4–Euroopa Liidu kandidaatriigid55 3863,189 6545,3145 0404,2–Sõltumatute Riikide Ühendus273 50515,3172 64110,2446 14612,8–EFTA208 73911,7186 22211,0394 96111,4–Ladina-Ameerika riigid109 9786,1110 2976,5220 2756,3–Euroopa − Vahemere piirkonna vabakaubanduspiirkond (v.a EL ja Türgi)73 3414,192 8125,5166 1534,8–Mercosur49 1962,750 2663,099 4612,9–NAFTA255 65714,3351 09020,8606 74617,4

+ Peamised kaubanduspartnerid aastatel 2008–2011 Peamised kaubanduspartnerid 2008 2009 2010 2011 Eksport (mln €) Import (mln €) Kaubandus kokku (mln €) Eksport Import Kaubandus kokku Eksport Import Kaubandus kokku Eksport Import Kaubandus kokkuEL kokku 1 319 819 1 582 932 2 902 751 1 101 746 1 234 317 2 336 063 1 360 059  1 531 043  2 891 102 1 561 890  1 726 514  3 288 404 247 818 182 351 430 169 203 587 154 862 358 449 242 451 173 067 415 518 263 791 191 555 455 346 78 276 247 815 326 091 82 391 214 238 296 629 113 426 282 509 395 935 136 372 293 693 430 065 104 843 178 294 283 137 65 587 118 122 183 709 86 134 160 709 246 843 108 355 199 922 308 277 100 537 82 348 182 885 88 693 80 570 169 263 110 401 85 228 195 629 142 022 93 202 235 224 43 698 95 888 139 586 37 476 68 864 106 340 41 914 78 981 120 895 46 678 93 813 140 491 42 347 76 177 118 524 35 932 58 233 94 165 43 948 67 258 111 206 49 018 69 549 118 567 54 415 45 963 100 378 44 385 36 228 80 613 61 747 42 397 104 144 73 096 48 143 121 239 31 349 29 540 60 889 27 477 25 414 52 891 34 866 33 308 68 112 40 558 39 906 80 464 25 491 39 565 65 056 21 596 32 370 53 966 27 957 39 391 67 348 32 510 36 175 68 685 26 302 35 855 62 157 21 574 25 926 47 500 31 466 33 238 64 704 35 752 38 939 74 691 25 468 25 043 50 511 21 934 19 285 41 219 26 758 24 697 51 455 29 885 30 708 60 593 22 213 16 137 38 350 20 404 14 579 34 983 24 550 18 760 43 310 27 256 19 184 46 440 20 800 24 597 45 397 16 083 19 229 35 312 21 755 20 406 42 161 26 212 21 807 48 019 21 081 22 001 43 082 19 068 11 766 30 834 23 216 16 300 39 516 26 401 28 440 54 841 11 595 24 069 35 660 10 021 17 875 27 896 14 782 24 138 38 920 16 212 24 230 40 532 21 786 12 258 34 044 19 667 13 277 32 944 27 250 14 302 41 552 30 763 10 969 41 732 26 689 13 785 40 474 21 930 9 923 31 853 26 955 12 454 39 409 31 159 14 944 46 103 15 391 28 259 43 650 14 807 17 410 32 217 15 584 21 069 36 653 17 279 27 844 45 123 5 836 35 308 41 144 6 484 20 870 27 354 7 087 29 230 36 317 2 093 10 444 12 537 21 976 13 981 35 597 15 988 10 135 26 123 21 342 13 748 35 090 23 908 16 985 40 893

Piirkondlikud erinevused
Euroopa Liidu jõukaimate regioonide võrdlemine võib osutuda keerukaks. Selle peamine põhjus on kasutusel olev statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur (NUTS), mille 1. ja 2. tasand ei ole ühetaolised. Mõni regioon on väga suur (näiteks NUTS-1 tasandil Hessen, mille pindala on 21 100 km², ja Île-de-France, mille pindala on 12 011 km²), kuid samas on mõni regioon märgatavalt väiksem (näiteks NUTS-1 tasandil Hamburg, mille suurus on vaid 755 km², või Suur-London, mille pindala on 1580 km²). Äärmuslik näide on Soome, mis on ajaloolistel põhjustel jaotatud 5,3 miljoni elanikuga Soome mandriosaks ja 27 000 elanikuga Ahvenamaa autonoomseks saarestikuks.

Selliste andmete üks probleeme seisneb asjaolus, et mõnda piirkonda (sh Suur-Londonisse) saabub suur hulk pendelrändajaid, kergitades seeläbi numbreid kunstlikult. Selle tulemus on SKT näitaja suurendamine ilma piirkonnas elavate inimeste hulka muutmata (suurendatakse SKT-d inimese kohta). Samasuguseid probleeme võib tekitada suur hulk piirkonda külastavaid turiste. Neid andmeid kasutatakse aga selleks, et määrata kindlaks eri programmide (näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi) raames finantsabiga toetavaid piirkondi. NUTS-regiooni piiritlemise otsus on suurel määral meelevaldne (see ei põhine objektiivsetel ja ühetaolistel kriteeriumitel üle Euroopa) ning see tehakse Euroopa tasandil.

NUTS-1 ja NUTS-2 regioonid
Kui arvestada SKT-d elaniku kohta, asub kaheksa NUTS-1 ja NUTS-2 piirkonda, mis kuuluvad näitajate poolest Euroopas esikümnesse, esimeses 15 liikmesriigis. Hiljem liitunud riikide regioonidest kuuluvad esikümnesse vaid Praha ja Bratislava regioon. NUTS-2 klassifikatsiooni järgi olid 2016. aastal elaniku kohta arvutatava regionaalse SKT poolest juhtival kohal Inner London-Westi regioon Suurbritannias (611% keskmisest), Luksemburgi Suurhertsogiriik (257%) ning Lõuna- ja Ida-Iirimaa (217%). Ent kõigi nende kolme piirkonna näitajaid suurendavad kunstlikult piirkonda liikuvad pendelrändajad.

Veel üks andmete kunstliku suurenemise näide on Groningen. Sealne arvestuslik SKT elaniku kohta on väga suur seetõttu, et piirkonnas on suured maagaasivarud – tegelikult on Groningen üks Hollandi vaesemaid piirkondi. 150% taseme ületab kokku 19 NUTS-2 regiooni:
 5 Saksamaal;
 3 Suurbritannias;
 2 Austrias;
 1 Belgias, Hollandis, Iirimaal, Prantsusmaal, Rootsis, Slovakkias, Taanis ja Tšehhi Vabariigis;
 Luksemburg, mis moodustab eraldi regiooni.

NUTS-regioone käsitleva määruse järgi on keskmise NUTS-1 regiooni minimaalne elanike arv 3 miljonit ja maksimaalne arv 7 miljonit; NUTS-2 piirkonna puhul on need näitajad 800 000 ja 3 miljonit.¹ Ent seda määratlust ei aktsepteeri Eurostat – nende käsitluses on Prantsusmaa 11,6 miljoni elanikuga Île-de-France'i piirkond NUTS-2 regioon, kuid ainult 664 000 elanikuga Bremeni liidumaad käsitletakse NUTS-1 regioonina.

 Koht NUTS-2 regioon Liikmesriik SKT elaniku kohta (2016) eurodes % EL-i keskmisest1.Inner London – West 178 200  || 611%2.Luksemburg   75 100 || 257%3.Lõuna- ja idaosa  63 400 || 217%4.Brüssel   58 400 || 200%5.Hamburg   58 300 || 200%6.Bratislava maakond   53 700 || 184%7.Praha   53 100 || 182%8.Ülem-Baieri   51 500 || 177%9.Île-de-France   51 100 || 175%10.Stockholm 50 400 || 173%

 Koht NUTS-1 regioon Liikmesriik SKT elaniku kohta (2016) eurodes % EL-i keskmisest1.Luksemburg   75 100 || 257%2.Brüssel   58 400 || 200%3.Hamburg   58 300 || 200%4.London   54 800 || 188%5. Iirimaa   53 300 || 183%6.Île-de-France   51 100 || 175%7.Bremeni liidumaa   45 200 || 155%8.Östra Sverige (Ida-Rootsi)   42,200 || 145%9.Baieri   41,700 || 143%10.West-Nederland (Lääne-Holland)   41,500 || 142%

Allikas Eurostat

NUTS-2 ja NUTS-1 regioonid, mille SKT elaniku kohta oli kõige madalam, asusid 2016. aasta seisuga Bulgaarias, madalaim oli näitaja Severozapadeni regioonis. Kokku 21-s Euroopa Liidu regioonis jäi SKT näitaja allapoole 50% (liidu keskmisest) taset: neist viis asus Bulgaarias ja Poolas, neli Ungaris, kolm Rumeenias ja Kreekas ning üks Prantsusmaal.

 Koht NUTS-2 regioon Liikmesriik SKT elaniku kohta (2016) eurodes % EL-i keskmisest1.Severozapaden 8 600 || 29%2.Mayotte 9 700 || 33%3.Severen Tsentralen 9 800 || 34%4.Južen Tsentralen 9 900 || 34%5.Nord-Est 10 400 || 36%6.Severoiztotšen 11 400 || 39%7.Sud-Vest 12 400 || 42%8.Jugoiztotšen 12 500 || 43%9.Põhja-Alföld 12 500 || 43%10.Lõuna-Dunántúl 12 900 || 44%

 Koht NUTS-1 regioon Liikmesriik SKT elaniku kohta (2016) eurodes % EL-i keskmisest1.Severna i Iztotšna Bulgaria 10 700 || 37%2.Macroregiunea Doi 12 200 || 42%3.Alföld ja Észak 13 200 || 45%4.Region Wschodni 14 000 || 48%5.Macroregiunea Patru 14 900 || 51%6.Põhja-Kreeka   15 100 || 52%7.Macroregiunea Unu 15 300 || 53%8.Kesk-Kreeka   15 800 || 54%9.Region Północny 17 000 || 58%10.Horvaatia   17,500 || 60%

Allikas Eurostat

Vaata ka
Euroopa Liidu kodakondsus
Euroopa Liidu valuutad
Euroopa Keskpank
Euroopa Investeerimispank

Viited

Rohelised lahtrid osutavad prognoositavatele näitajatele.
Üks regioon võib Eurostati poolt olla klassifitseeritud kui NUTS-1, NUTS-2 ja NUTS-3 regioon. Mitmed NUTS-1 regioonid on klassifitseeritud ka kui NUTS-2 regioonid: näiteks Brüsseli pealinnapiirkond või Île-de-France. Paljud riigid on klassifitseeritud ühe NUTS-1 ja NUTS-2 regioonina: näiteks Läti, Leedu, Luksemburg ja Taani (kuigi seal elab üle 3 miljoni elaniku).

SKT kasvu ja kogusummade kohta on kasutatud järgmisi lehekülgi (Rahvusvaheline Valuutafond):
Link to 10 new memberstates Growth Rates
Link to Growth Rates for the Eurozone
Link to non-Eurozone EU15 countries Growth Rates

Välislingid
 Ettevõtlus, majandus, euro | Euroopa Komisjon
 Esileht – Statistics Explained

Kategooria:Majandus
Kategooria:Euroopa Liit