Aleksander Keiss

Aleksander Paul Keiss (28. jaanuar 1865 Riia – 1949 Vellavere küla, Konguta vald) oli eesti rahvusliku liikumise ja tulundustegelane.

Elulugu
Keiss sai hariduse Kanepi kihelkonnakoolis ning Viljandi poeglaste elementaarkoolis Friedrich Kuhlbarsi käe all. Kolinud koos perega Tartusse, asus ta õppima arstiriistade ja peenmehaanika meistri H. Wunschi käe all. Sellina rändas ta Lätis, Venemaal ja Soomes. 1893. aastal asutas ta Tartus oma peenmehaanika- ja optikatööstuse. Ta oli Tartu Ülikooli kirurgiliste instrumentide meister. 

Keiss oli Tartu metallitöömeistrite tsunfti liige (alates 1900), Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse, Eesti Hüpoteegipanga ja Kauba Panga juhatuse liige, Tartu Peetri koguduse esimees. Ta asutas Eesti Käsitööliste Abiandmise Seltsi ja oli aastaid selle juhatuse liige. Ta oli tegev Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis, aidates korraldada Põllumeeste Seltsi näitusi.

Aru mõis
1915. aastal omandas Keiss koos Minni Rüütli, Oskar Virkhausi, Peeter Kase, Heinrich Koppeli, Hans Lellepi, Mihkel Partsi, Evald Steinbergi, Anton Schulzenbergi ja Karl Partsiga Aru mõisa Nõo kihelkonnas Tartumaal. Ta oli selle kaasomanik 1917. aastani.Kinnistute register. Nr 8. Aru mõis.Aru mõis (Nõo khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Viited

Kirjandus
Aleksander Keiss − juubilar. – Olion. Nr 4. 1931. Lk 177.
Aleksander Keiss 70-aast. − Postimees. Nr 27. 28. jaanuar 1935. Lk 7.
Leppik, Lea. Keiss ja Laagus − kaks idealistist majandusmeest 20. sajandi alguse Tartus. − Tuna 2/2008. Lk 21-31 

Kategooria:Eesti majaomanikud
Kategooria:Tartu linnavolikogu liikmed
Kategooria:Sündinud 1865
Kategooria:Surnud 1949