Bad Pyrmont

Bad Pyrmont on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hameln-Pyrmonti kreisis.

Linna pindala on 61,96 km². 31. detsembril 2016 elas seal 19 154 inimest. Linn paikneb Emmeri jõe ääres, umbes 10 km Weserist läänes. Bad Pyrmont on populaarne kuurort, mis sai oma maine 17. ja 18. sajandil kui vürstliku puhkuse moekas koht. Linnas asub ka kveekerite keskus Saksamaal.

 Ajalugu 
Varem Pyrmontiks kutsutuna oli see keskajal väikese krahvkonna keskus. Krahvkond saavutas 1194. aastal sõltumatuse Schwalenbergi krahvkonnast. Iseseisvus säilis kuni krahviliini hääbumiseni 1494. aastal, kui krahvkonna päris Spiegelbergi krahvkond. 1557. aastal päris krahvkonna Lippe, seejärel 1583. aastal Gleichen.

1625. aastal sai krahvkond pärimise teel palju suurema Waldecki krahvkonna osaks. 1668. aastal otsustas Reichskammergericht Paderborni piiskopkonna nõuete vastu, et Pyrmont oli olnud laenu tagatis, kinnitades Waldecki krahvi õigusi Pyrmonti üle, kes loovutas Amt Lügde – varem krahvkonna pealinn – piiskopkonnale kompensatsiooniks. 1712. aasta jaanuaris ülendas keiser Kark VI Waldecki ja Pyrmonti krahvi vürstiks, krahv oli eelmisel aastal tiitlid ühendanud.

Lühikest aega, aastatel 1805–1812, oli Pyrmont taas eraldi vürstkond pärimise ja jagamise tulemusena pärast eelmise vürsti surma, kuid kaks osa taasühendati 1812. aastal. Waldeck-Pyrmonti vürstkond säilitas oma staatuse pärast 1815. aasta Viini kongressi ja sai Saksa Liidu liikmeks. 1813. aastal hakkasid Pyrmonti elanikud protestima autonoomia puudumise pärast Waldeck-Pyrmontis ja järgmisel aastal kinnitati kahe territooriumi eraldi põhiseaduslik loomus, kuni 1849. aastal formaalne unioon loodi.

Alates 1868. aastast haldas vürstkonda Preisimaa, kuid see säilitas oma seadusandliku iseseisvuse. Preisi haldus teenis väikeriigi halduskulude vähendamise eesmärki ja põhines kümneaastasel lepingul, mida korduvalt pikendati. 1871. aastal sai see uue Saksa keisririigi osariigiks. Esimese maailmasõja lõppedes, Novembrirevolutsiooni ajal loobus vürst troonist ja Waldeck-Pyrmontist sai Vaba riik Weimari vabariigis. 30. novembril 1921, pärast kohalikku rahvaküsitlust, lahutati ja liidendati Pyrmonti linn ja kreis Preisi Hannoveri provintsiga, kusjuures Waldeck liidendati Preisimaa Hessen-Nassau provintsiga 1929. aastal.

 Majandus 
Spaalinnana on Bad Pyrmonti majandus suuresti turismile suunatud. Bad Pyrmonteri mineraalvett villitakse Bad Pyrmontis.

 Vaatamisväärsused 
Bad Pyrmontis on Waldecki ja Pyrmonti printsi George Friedrichi poolt 1668. aastal asutatud 17-hektarilise pindalaga valdavalt klassikalises Inglise stiilis, kuid ka muid stiile hõlmav spaapark, kus on arvukalt purskkaeve ning suur väline palmiaed 330 liiki palmi ja 400 lähistroopilise potitaimega. Pargi lõunaserva jääv barokkloss (1706–10) on osa 16. sajandist pärinevast märkimisväärsest kindlustuste kompleksist. Lossis on praegu omavalitsuse ja spaa ajaloo muuseum. Unikaalne Euroopas on aurukoobas, kus terapeutilised süsihappegaasiaurud kerkivad maa seest.

 Tuntud inimesi 
 Ferdinand Büchner (1823–1912), flöödimängija ja helilooja
 Sigrid Sternebeck (1949–), endine Punaarmee Fraktsiooni liige
 Rainer Brüninghaus (1949–), džässpianist ja helilooja
 Max Born (1882–1970), füüsik, Nobeli auhinna laureaat ja Olivia Newton-Johni vanaisa, veetis oma viimased eluaastad Bad Pyrmontis

 Vaata ka 
 Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

 Viited 

 Välislingid 
 www.stadt-badpyrmont.de

Kategooria:Alam-Saksi linnad
Kategooria:Alam-Saksi vallad
Kategooria:Hameln-Pyrmonti kreis