Eesti meteoriidikraatrid

pisi|Kaali kraater on Eesti meteoriidikraatritest kuulsaim
Eesti meteoriidikraatrid on valdavalt väiksemad löögikraatrid.

Teadaolevatest meteoriidikraatritest asuvad Eestis Ilumetsa meteoriidikraatrid, Kaali kraater, Kärdla kraater, Neugrundi kraater, Simuna meteoriidikraater ja Tsõõrikmäe meteoriidikraater. Samuti asub Eestis Tondiraba meteoriidijälg. Nii on Eesti maailmas tõenäoliselt esikohal avastatud impaktstruktuuride arvu poolest pindalaühiku kohta.

Eesti tuntuimaks kraatriks on u 1530–1450 eKr moodustunud 110-meetrise läbimõõduga Kaali kraater, mille juures asub veel 8 väiksemat kraatrit. See on Euroopa noorim suur meteoriidikraater ning arvatakse, et see on jätnud ulatusliku jälje ka rahvapärimusse.

Suuremateks siinseteks impaktstruktuurideks on aga Kärdla ning Neugrundi kraatrid, mis on vastavalt 4- ja 9-kilomeetrilise läbimõõduga. Mõlemad on mattunud nooremate settekivimikihtide alla.

Soomest on teada 12 ja Rootsist 8 kraatrit. Lätis asub 290 ± 35 miljonit aastat vana Dobele kraater.

NimiAsukohtVanus (miljonit aastat)Läbimõõt (km)Neugrundi kraaterOsmussaare lähedal meres5359Kärdla kraaterHiiumaal4554Tsõõrikmäe kraaterRäpina vallas0,00750,04PõrguhaudVõru vallas0,0060,08SügavhaudVõru vallas0,0060,05Kaali kraaterSaaremaal0,00150,11Simuna kraaterVäike-Maarja vallas0,00010,01

 Kirjandus 
 Eesti meteoriidikraatrid GEOGuide Baltoscandia: Tallinn 2006. ISBN 9985-9675-6-9

 Välislingid 

 "Kas kosmos pommitab Eestit?" Imeline Teadus, 14. juuli 2016