Ladiini keel

pisi|Josef Anton Vian, ladiini grammatika autor
pisi|Kolmkeelne teeviit ladiini, saksa ja itaalia keeles Val Gardenas

Ladiini keel (ladiini ladin, itaalia ladino, saksa Ladinisch) on romaani keel, mis koos  friuuli ja romanši keelega kuulub retoromaani keelte hulka. Ladiini keelt kõnelevad põhiliselt ladiinid, keele kõnelejaid oli 2006–2011 üle 41 000.

Keele kõnelejad elavad peamiselt Kirde-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Lõuna-Tirooli ehk Bolzano – Alto Adige, Trentino ja Belluno provintsides. Lõuna-Tiroolis moodustasid nad 2014. aastal elanikkonnast 4,1%, Trentinos 3,5% ja Bellunos on osakaal teadmata. Vähemuskeeleks on ladiini keel tunnistatud 54 Itaalia omavalitsuses, kuid keele kõnelejate täpset arvu ei ole võimalik teada, sest 10 aasta takka toimuvatel rahvaloendustel küsitakse emakeele kohta vaid Lõuna-Tiroolis ja Trentinos.

Lõuna-Tiroolis on ladiini keel ametlikult tunnustatud, seda õpetatakse koolides ja kasutatakse omavalitsuses nii kirjas kui ka kõnes. Ladiini Keele Planeerimisamet on töötanud välja standardse kirjakeele (Ladin Dolomitan), kuid see pole keele kõnelejate seas populaarne.

Val di Nonis kõneldavat noni keelt või murret ja Val di Soles kõneldavat solandro keelt või murret on peetud ladiini murreteks.

Ajalugu
Nagu teisedki retoromaani keeled, arenes ladiini keel välja vulgaarladina keele põhjal. Kirjalike mälestiste vähesuse tõttu on ladiini keele sünniaega raske määratleda. 1864. aastal avaldas preester Josef Anton Vian anonüümselt esimese ladiini keele Gherdëina murde grammatika.  19.-20. sajandi Itaalia rahvuslased pidasid ladiini keelt itaalia keele murdeks, kuid selle määratlusega mitmed tänapäeva keeleteadlased ei nõustu. Keele seisundit halvendas Benito Mussolini valitsusajal algatatud italiseerimiskampaania, mille käigus muuhulgas italiseeriti senised ladiinikeelsed kohanimed. Teisele maailmasõjale 1946. aastal järgnenud Gruber-De Gasperi lepingus sätestasid Austria ja Itaalia Trentino ja Lõuna-Tirooli autonoomia, kuid ei näinud ette meetmeid ladiini keele kaitseks. Osaline ametliku keele staatus anti ladiini keelele alles Lõuna-Tirooli teise autonoomiastatuudiga 1972. aastal.

Tänapäev
Ladiini keelt tunnustatakse ametlikult Trentino ja Lõuna-Tirooli provintsides nii provintside kui ka üleriigiliste õigusaktidega. 1991. aastal ühines Itaalia Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartaga, kuid pole seda tänini ratifitseerinud. Harta kutsub üles austama vähemuste õigusi ning kaitsma ja edendama vähemuskeeli, mille hulka kuulub ka ladiini keel. 1990. aastatest alates on Itaalia parlament ja provintside esindusorganid kehtestanud meetmeid ladiini keele ja kultuuri kaitseks, sel otstarbel loodi ka ladiini keele arendamise amet. Tänavasildid on muudetud kakskeelseteks ja koolides õpetatakse ladiini keelt.

1999. aastal vastu võetud ajalooliste vähemuskeelte kaitsestandardite seaduse nr 482 alusel on ladiini keel tunnistatud kaitstavaks keeleks ka Veneto regiooni Belluno provintsis, ent Lõuna-Tirooli ja Trentinoga võrreldes on reaalsed kaitsemeetmed sisuliselt olematud. 2007. aasta oktoobris korraldatud rahvaküsitlusel hääletasid Cortina d'Ampezzo elanikud ülekaalukalt selle poolt, et minna Veneto regioonist tagasi Lõuna-Tirooli alla, kuid tänini pole haldusreform teoks saanud.

Trentino ja Lõuna-Tirooli provintsides on ladiinide poliitiline esindatus tagatud esindusnormidega. Lõuna-Tiroolis rajati 1970. aastatel ka "etniliste proportsioonide" süsteem avalikus teenistuses, milles potentsiaalsed töökohad jagatakse vastavalt 10 aasta takka toimuva rahvaloenduse tulemustele keelerühmade järgi

Keelenäiteid
Issameie
Meieisapalve algus ladiini kirjakeeles, ladina ja itaalia keeles, teistes romaani keeltes ja inglise keeles.

 Ladiini keel Ladina keel Itaalia keel Ladiini lågeri murre Hispaania keel Portugali keel Prantsuse keel Rumeenia keel Inglise keelPere nost, che t'ies en ciel,
al sie santifiché ti inom,
al vegne ti regn,
sia fata tia volonté,
coche en ciel enscì en tera.Pater noster, qui es in caelis:
sanctificetur nomen tuum;
adveniat regnum tuum;
fiat voluntas tua,
sicut in caelo, et in terra.Padre nostro che sei nei cieli,
sia santificato il tuo Nome,
venga il tuo Regno,
sia fatta la tua Volontà
come in cielo così in terra.Pare noss qe ses ntej cjej,
l sia santificà'l to nom,
l vegna'l to rejgn,
sia faata la to volontà
lijstös ntèra e ntel cjel.Padre nuestro que estás en los cielos,
santificado sea tu Nombre,
venga tu Reino,
hágase tu Voluntad
así en la tierra como en el cielo.Pai nosso, que estais no céu,
Santificado seja o Vosso nome,
Venha a nós o Vosso reino,
Seja feita a sua vontade
Assim na terra como no céu.Notre Père, qui es aux cieux,
Que ton nom soit sanctifié,
Que ton règne vienne,
Que ta volonté soit faite 
sur la terre comme au ciel.Tatăl nostru, care ești în ceruri,
Sfințească-se numele Tău,
Vie împărăția Ta,
Facă-se voia Ta,
Precum în cer așa și pre pământ.Our Father, who art in heaven,
hallowed be thy name.
Thy kingdom come,
Thy will be done,
on earth as it is in heaven.

Käibefraase
 Eesti Itaalia Gherdëina murre Fassa oru murre Zoldo murre Alleghe murre Noni keel Solandro keel Lågeri murre Mis su nimi on? Come ti chiami? Co es'a inuem? Co èste pa inom? Ke asto gnóm? kome te ciameto? Come te clames po?(Che gias nom po?) Che jas nòm po? Come te cjames tive/po? Kui vana sa oled? Quanti anni hai? Tan d'ani es'a? Cotenc egn èste pa? Quainch agn asto? Kotanc agn asto? Canti ani gias po? Cuanti àni gh'às/jas po? Qanti an' gås tive/po? Lähen koju. Vado a casa. Vede a cësa. Vae a cèsa. Vade a casa. Vade a ciesa. Von a ciasa. Von a chjasô / casa. Vonn / Vago a maſon / ca' Elan Trentos. Vivo a Trento. Stei a Trent. Stae ja Trent. Staghe a Trento. Stae a Trient. Ston a Trent Ston a Trent Stonn / Vivi a Treant Kus sa elad? Dove abiti? Ulà stessa? Olà stèste pa? An do stasto? Ulà stasto? En do abites? Ndo abites po? Ndo abites tive/po?

Arvud ladiini keeles
Badiot
 1: un
 2: dui
 3: trëi
 4: cater
 5: cinch 6: sis
 7: set
 8: ot
 9: nü
 10: diesc 11: önesc
 12: dodesc
 13: trëdesc
 14: catordesc
 15: chinesc 16: sëdesc
 17: dejesset
 18: dejedot
 19: dejenü
 20: vint
 Fashan
 1: un
 2: doi
 3: trei
 4: cater
 5: cinch 6: sie
 7: set
 8: ot
 9: nef
 10: diesc 11: unesc
 12: doudesc
 13: tredesc
 14: catordesc
 15: chinesc 16: sèidesc
 17: dejessèt
 18: desdot
 19: desnef
 20: vint

Gherdëina
 1: un
 2: doi
 3: trëi
 4: cater
 5: cinch 6: sies
 7: set
 8: ot
 9: nuef
 10: diesc 11: undesc
 12: dodesc
 13: trëdesc
 14: catordesc
 15: chindesc 16: sëidesc
 17: dejesset
 18: dejedot
 19: dejenuef
 20: vint

Fodom ja Rocchesàn
 1: un
 2: doi
 3: trei
 4: cater
 5: cinc

Zoldan ja Agordìn
 1: un
 2: doi
 3: trei
 4: quatre
 5: zinc 6: siei
 7: set
 8: ot
 9: nuof
 10: dies 11: undes
 12: dodes
 13: tredes
 14: catordes
 15: chindes 16: sedes
 17: didiset
 18: disdot
 19: disnuof
 20: vint

Noni keel
 1: un
 2: doi
 3: trei
 4: cater
 5: zinć 6: siei
 7: set
 8: ot
 9: nueu
 10: dies 11: undes
 12: dodes
 13: tredes
 14: catordes
 15: chindes 16: sedes
 17: desesset
 18: desdot
 19: desnueu
 20: vinti

Solàndro/Solànder
 1: un
 2: dói
 3: tréi
 4: quàtro/quàter
 5: cinch 6: séi
 7: sèt
 8: òt
 9: nöf
 10: dés 11: ùndes
 12: dòdes
 13: trédes
 14: quatòrdes
 15: quìndes 16: sédes
 17: desesèt
 18: desdòt
 19: desnöf
 20: vinti/vénti


Låger
 1: unn
 2: dói
 3: träj
 4: quàtro/quàter
 5: ȝinque 6: säj
 7: sätö
 8: òt
 9: noovö
 10: désö 11: ùndes
 12: dódes
 13: trödes
 14: quatòrdes
 15: quìndes 16: sédes
 17: desesèt
 18: desdòt
 19: desnoovö
 20: vinti

Fonoloogia
+ KonsonantfoneemidGramatica dl Ladin Standard, Servisc de Planificazion y Elaborazion dl Lingaz Ladin, 2001, ISBN 88-8171-029-3   Labiaal Dentaal/Alveolaar Palataal Velaar Glotaal Nasaal     Plosiiv         Afrikaat      Frikatiiv          Tremulant  Approksimant 

 /m, p, b/ on bilabiaalid, /f, v/ labiodentaalid.

+ Vokaalfoneemid Eesvokaal Keskvokaal Tagavokaal Kinnine   Kinnine keskvokaal    Lahtine keskvokaal    Lahtine 

/ɜ/ (kirjas ë, nt sõnas Urtijëi – ) esineb mõnes murdes, kuid mitte ladiini kirjakeeles.

Vaata ka
Ladiinikeelne Vikipeedia

Viited

Kirjandus
 Rut Bernardi, Curs de gherdëina – Trëdesc lezions per mparé la rujeneda de Gherdëina/Dreizehn Lektionen zur Erlernung der grödnerischen Sprache. St. Martin in Thurn: Istitut Ladin Micurà de Rü, 1999, ISBN 88-8171-012-9
 Vittorio Dell'Aquila und Gabriele Iannàccaro, Survey Ladins: Usi linguistici nelle Valli Ladine. Trient: Autonome Region Trentino-Südtirol, 2006, ISBN 88-86053-69-X
 Marco Forni: Wörterbuch Deutsch–Grödner-Ladinisch. Vocabuler tudësch–ladin de Gherdëina. Istitut Ladin Micurà de Rü, St. Martin in Thurn 2002, ISBN 88-8171-033-1
 Günter Holtus, Michael Metzeltin, Christian Schmitt, eds., Lexikon der Romanistischen Linguistik (LRL), 12 vols. Tübingen: Niemeyer, 1988–2005; vol. 3: Die einzelnen romanischen Sprachen und Sprachgebiete von der Renaissance bis zur Gegenwart. Rumänisch, Dalmatisch / Istroromanisch, Friaulisch, Ladinisch, Bündnerromanisch, 1989.
 Theodor Gartner, Ladinische Wörter aus den Dolomitentälern. Halle: Niemeyer, 1913 (veebis)
 Maria Giacin Chiades, ed., Lingua e cultura ladina. Treviso: Canova, 2004, ISBN 88-8409-123-3 ()
 Constanze Kindel, “Ladinisch für Anfänger”, Die Zeit 4 (2006) (veebis)
 Heinrich Schmid, Wegleitung für den Aufbau einer gemeinsamen Schriftsprache der Dolomitenladiner. St. Martin in Thurn: Istitut Cultural Ladin Micurà de Rü & San Giovanni: Istitut Cultural Ladin Majon di Fascegn, 1994 (veebis)
 Giampaolo Salvo, “Ladin”, in The Oxford Guide to the Romance Languages, eds. Adam Ledgeway & Martin Maiden. Oxford: Oxford University Press, 2016, pp. 154–68.
 Servisc de Planificazion y Elaborazion dl Lingaz Ladin (SPELL), Gramatica dl Ladin Standard. St. Martin in Thurn, Istitut Cultural Ladin Micurà de Rü, 2001, ISBN 88-8171-029-3 (https://web.archive.org/web/20110514122102/http://www.spell-termles.ladinia.net/documents/gramatica_LS_2001.pdf veebis)

Välislingid

Ladiini keele arendusamet
Rai Ladinia – uudised telejaamalt Rai Sender Bozen.
Noeles.info – uudisteportaal
Weekly Paper – La Usc Di Ladins ("Ladiinide hääl").
Ladinienatlas ALD-I
Linguistic Atlas of Dolomitic Ladinian and neighbouring Dialects – Speaking Linguistic Atlas
Grzega, Joachim, Ku-eichstaett.de, Materialien zu einem etymologischen Wörterbuch des Dolomitenladinischen (MEWD), Katholische Universität Eichstätt-Ingolstadt (KU) 2005.
Itaalia-Fassano ladiini sõnaraamat
Itaalia-Cadorino ladiini sõnaraamat
Itaalia-Cadorino ladiini sõnaraamat
Itaalia-Gardenese ladiini sõnaraamat
Itaalia-Badiotto ladiini sõnaraamat
Itaalia-Gardenese ladiini sõnaraamat
Saksa-Badiotto ladiini sõnaraamat
Ladiini põhisõnavara, Global Lexicostatistical Database
Keelerühma kuuluvuse deklaratsioonid Lõuna-Tiroolis 2001. aasta rahvaloenduse põhjal

Kategooria:Romaani keeled
Kategooria:Šveits
Kategooria:Itaalia kultuur