Krimulda vald

Krimulda vald (läti keeles Krimuldas pagasts) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Sigulda linnaga, Sigulda, Inčukalnsi ja Lēdurga vallaga, Limbaži piirkonna Vidriži vallaga, Cēsise piirkonna Līgatne ja Straupe vallaga ning Saulkrasti piirkonna Sēja vallaga.

Valla pindala on 176 km². 2016. aasta seisuga elas seal 3976 inimest. Valla keskuseks on Ragana küla.

 Ajalugu 

Aastal 1935 oli valla pindala 76,4 km².  Aastal 1945 moodustati vallas Gaveņi ja Krimulda külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti need külanõukogud taas ühtseks Krimulda külanõukoguks. Aastal 1956 liideti sellega osa Sigulda ja Inčukalnsi külanõukogude maadest, aastal 1963 Turaida külanõukogu. Aastal 1953 liideti osa Krimuldast ja Turaidast Sigulda linnaga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Krimulda piirkonda.

 Kaitstavad mälestised 
pisi|Kubesele muinaslinnuse linnuseala idakülg
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Krimulda luteri kirik, Krimulda Uue kalmistu muinaskalmed, Vieši linnamägi, Loja linnamägi, Gavēņi muinaskalmed, Tālēni muinaskalmed, Liepeņi I muinaskalmed, petroglüüfidega Virtaka koopad ja Priedese muinaskalmed.  Liepeņi II muinaskalmed, Melnā ieža linnamägi, Karātavkalnsi karistuspaik, Pūteļi muinaskalmed, Kubesele muinaslinnus, Annaskalnsi muinaskalmed, Jelgavkalnsi muinasasula, Krimulda kirikumõisa hooned, legendidega seotud Kaupo mägi ja Čiekuri muinaskalmed on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Osa vallast jääb Turaida muuseumreservaati.Turaidas muzejrezervāts Ka jääb valda osaliselt Turaida, Krimulda ja Sigulda ajalooliste keskuste kompleks.Siguldas, Turaidas un Krimuldas vēsturisko centru komplekss

 Loodus 

Valda jääb 14,3 hektari suurune Jērkule järv. Valla läänepiiril voolavad Koiva jõgi ja selle lisajõgi Brasla jõgi.

Looduskaitse all on Saaremägi, Kalnasikšņi tamm, Turaida mõisavalitseja maja tammed, Pesutamm, Krimulda vana kooli haab, Ragana pajuhiid, Dvīņi kuusk, Loja kuusk, Loja luha mänd, Loja jõeoru kuusk, Vīganti kuusk, Mīlnieki kuusk, Silzemnieki allikas ja Līdumnieki allikas, osaliselt jäävad valda ka Brasla paljandid, Ziedlejase pank ja Cīruļi paljand koos Blusi koopaga, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid ja vallas asub ka üks nimetu looduskaitsealune rändrahn. Valla kaguosa jääb Gauja rahvusparki.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 3602 lätlast, 135 venelast, 28 valgevenelast, 23 ukrainlast, 35 poolakat ja 25 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 

Valla külad on:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Brasla  mazciems   19 (2006) Eikaži  mazciems  124 (2006) Inciems  ciems  541 (2025) Murjāņi  mazciems  11 (2021) Putniņi  mazciems  41 (2006) Ragana  ciems  1225 (2025) Sunīši  ciems   309 (2025) Turaida  ciems  203 (2025) Turaidas skola  mazciems  32 (2006)

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Pilte 

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Sigulda piirkond