Mandri-Euroopa

Mandri-Euroopa (Kontinentaal-Euroopa ei ole vanamoodsa keelendina eesti keeles soovitatavhttps://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=4&act=2&vld=6) tähistab Euroopa kontinentaalset maismaad, arvestamata tema merepiire ümbritsevaid saari.  

Mõiste vastandub poliitgeograafiliselt ennekõike Briti saartele, kus on määrav ingliskeelne kultuuriruum. 

Geograafia
Välistatavad meresaared
pisi|Fennoskandia kilbilt taandub lumikate iga talve lõpus. Näiteks asus Weichseli jäätumise kese just Skandinaavias, mille liustikud kujundasid laialdaselt Põhja-Euroopa maastikku, jää sulamine aga määras tänapäevase Läänemere vesistu kujunemist
Mandri-Euroopa kõige levinum määratlus välistab saared või saarestikud: Küprose, Kreeka saarestiku, Malta, Sitsiilia, Sardiinia, Korsika, Baleaari saared, Iirimaa, Suurbritannia, Mani saare, Kanalisaared, Novaja Zemlja ja Taani saarestiku. Samuti ei arvata nende hulka ookeanisaari, näiteks Madeirat, Kanaari saari, Assoore, Islandit, Fääri saari ja Svalbardi.

Kui Läänemerd käsitletakse suurjärvena, siis kuuluvad näiteks Saaremaa ja Hiiumaa, teiste Läänemere saarte seas, Mandri-Euroopa alla. Kui Läänemerd käsitletakse kui merd, siis kõik selle saared määratluse järgi välistatakse Euroopa maismaast. Määratlus ei puuduta järvesaarte kõrval ka jõesaari.

Kontinentaalne Euroopa
pisi|Kesk-Euroopa mäestiku Alpide üks kõrgemaid tippe Matterhorn, esiplaanil Šveitsi kotedžid

Vana tähendus
Kultuuriliselt peeti varem kontinentaalseks Euroopaks vaid Lääne-Euroopat, vastandudes enamasti Briti saartele. Enne relvastumist ja kaasneva Esimese maailmasõja puhkemist ilmestas Euroopa mandriosa keisri-, kuning- ja vabariikide kultuure nn üleeuroopaline õitsengu ajastu (La Belle Époque). Õhtumaade õpetust, mis eristub eeskätt angloameerika filosoofiast, on nimetatud kontinentaalfilosoofiaks (mille 19. sajandi tuntumaid mõjutajaid esindab nn kahtluskoolkond).

1900. aasta suurimad metropolid
pisi|Brüsseli raekoda ja raekojaplatsi (La Grande Place) äärsed hooned

Pariis
Berliin
Viin
Peterburi
Moskva
Konstantinoopol
Budapest
Varssavi
Hamburg
Brüssel

Mandri-Euroopa mitmeid suurlinnasid läbis 20. sajandi vahetusel raudteetaristu, mille keskmeks oli Konstantinoopolis lõppev raudteeliin Idaekspress.

Uus tähendus
vasakul|pisi|185px|Ungari rahvarõivad
1980. aastate lõpul hakkas Nõukogude Liidu allutatud idablokk koos satelliitidega lagunema, mil kõnekeeles hakati mainima nn raudse eesriide langemist.

1990. aastate alguses taasiseseisvus üle tosina rahvusriigi. Sellega seoses laienes Euroopa kontinentaalsuse mõiste paarikümne aasta jooksul eelkõige Balti riikidele (Põhja-Euroopas), Visegrádi riikidele (Kesk-Euroopas) ja Sloveeniale-Horvaatiale (Lõuna-Euroopas).

Koos endise Ida-Saksamaaga on nende riikide ajalugu olnud kultuuriliselt tihedalt läbi põimunud ülejäänud Euroopa ajalooga. Nendes on ka pärast Teist maailmasõda säilinud nii kristlikud, klassitsistlikud kui ka rahvuslikud traditsioonid ja väärtused.

Ida-Euroopa maade kodanikke ja küllaltki odavat tööjõudu toodi aga Suurbritannias üheks ettekäändekshttps://www.bbc.com/news/uk-politics-25630036, et Euroopale nii-öelda selg pöörata (vt Brexit).

Euroopa Liit
pisi|Goethe sünnilinn Maini-äärne Frankfurt on Euroopa Keskpangaga üks Mandri-Euroopa keskseid finantskeskusi ja lennuühendusi

1950. aastast hakkas välja kujunema solidaarsusel põhineva Euroopa ühendamise idee, mis nägi ette Teise maailmasõja järgse ja palju kannatanud Euroopa ühinemist ja rahu tagamist üle maailmajao. Euroopa Liit ühendab täna 24 riiki Mandri-Euroopas, millele lisaks kuuluvad liitu saareriigid Küpros, Malta ja Iiri.

Euroopa Liidu laienemine

Lääne-Balkan

vasakul|pisi|185px|Euroopa Liit ja võimalikud kandidaatriigid
Liidult ootavad ametlikult ühinemist kõik Lääne-Balkanil asuvad riigid (va Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmete enamuse poolt tunnustatud iseseisvusega Kosovo).

Seoses piirkonna omavaheliste suhetega, pingetega, korruptsiooni ja elukorraldusega on nende ühinemine raskendatud.

Regioonile on ajalooliselt tugevat mõju avaldanud nii antiikkreeka, antiikrooma, bütsantsi, veneetsia, osmanite ja habsburgide kultuurid, kuid ka usunditest õigeusk, katoliiklus ja niisamuti islam.

Euroopa Liidule vastukaaluks mõjutab tänapäeval kandidaatriike välispoliitiliselt Venemaa Föderatsioon, püüdes tagada eelkõige huve Belgradist.

Vaata ka
Mandri-Euroopa geograafiline keskpunkt
Euroopa geopoliitiline jaotus
Hajnali joon
Doonau jõgi
Briti saared

Viited

Kategooria:Euroopa geograafia
Kategooria:Kultuurigeograafia