Perloja

Perloja (poola Przełaje) on küla (endine alev ja linn) Leedus endise Alytuse maakonna aladel Varėna rajooni Varėna vallas. Küla asub Merkysi jõe kaldal. Perlojas on raamatukogu, postkontor, kultuurikeskus ja põhikool. Vaatamisväärsuseks on sealne uusgooti stiilis kirik, mis valmis aastal 1930.

Ajalugu

Küla kohal asub XI sajandil rajatud muinasasula. Perloja on esimest korda mainitud aastal 1378. Toona asus seal üks Leedu suurvürstide losse. See oli üks tähtsamaid suurvürstide jahilosse, asulat läbis aga tähtis Vilniuse ja Hrodna vaheline tee. Aastal 1587 mainis seda Marburgi Wigand, kui ristisõdijad alevi hävitasid.

XV sajandi algul rajati sinna kirik. Aastal 1636 sai Perloja ka linnaõigused, õiguse omada turuplatsi ja pidada laata, samuti õigused seoses linna ümber kasvavate kuninglike metsadega.

Perloja kannatas Põhjasõja ajal, mil sealt läksid läbi nii Vene kui ka Rootsi väed. Hiljem kannatas linn katkuepideemia läbi, kus hukkusid peaaegu kõik sealsed elanikud. Aastal 1792 andis Stanisław II Perlojale Magdeburgi õigused ja vabalinna staatuse. Tsaarivõimud selle linnastaatust hiljem ei kinnitanud ja aastaks 1886 oli Perlojast saanud küla.

Jaanuariülestõusus hävis vana Leedu suurvürstide jahiloss, mida oli hiljem kasutatud sooraua tootmiseks. Kannatada sai ka Vytautase ajal püstitatud vana lehisepuust kirik, mis lammutati aastal 1905. Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Пржелае.Пржелае. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 4 (Павастерортъ — Сятра-Касы). СПб, 1868, 211 lk. 

13. novembril 1918 kuulutati alevis ja seda ümbritsevates külades välja Perloja vabariik, mille pealinnaks Perloja ka oli. Esimese maailmasõja järel jäi Perloja Leedu territooriumile.McLachlan, Gordon (2008). Bradt Lithuania (5th ed.). Bradt Travel Guides. lk 123–124. ISBN 978-1-84162-228-6.

Teise maailmasõja järel tegutsesid Perloja ümbruses leedu metsavennad. Nõukogude võimud küüditasid asulast 27 peret. Algselt oli Perloja kohaliku kolhoosi keskasulaks, hiljem moodustati sinna aga eksperimentaalmajand. See allus Akademijas asuvale Leedu Maaviljelusinstituudile ning seal õpetati noortele linnu- ja loomakasvatust. 

Elanikkond

<tr valign=top><td>
 660 (1868)
 1063 (1959)
 867 (1980)
<td>
 781 (1986)
 744 (2001)
 586 (2011)

Tuntud elanikke
Petras Ciunis – Leedu sõjaväelane
Petronėlė Česnulevičiūtė – leedu näitekirjanik

Viited

 Välislingid 

Küla Poola geograafilises sõnastikus
Küla portaalis vietoves.Lt

Kategooria:Leedu külad
Kategooria:Varėna rajoon