Erakond Parempoolsed

Erakond Parempoolsed on 2022. aastal asutatud Eesti erakond.

Organisatsioon
Erakonna asutamisel 18. augustil 2022 valiti partei esimeheks Lavly Perling.Parempoolsetest sai erakond, juhiks valiti Perling. ERR, 18. august 2022 Erakonna juhatuse liikmeteks said Siim Kiisler, Kristjan Vanaselja, Tõnis Kons, Kati Kuusk, Indrek Luberg, Inga Kupp-Silberg, Andres Kaarmann, Kadri Tillemann, Merle Raun, Henrik Aavik, Andero Laur, Karel Kuningas, Jaagup Ainsalu ja Ann Räämet.Erakond Parempoolsed. Äriregister. Vaadatud 23. oktoobril 2023Juhatuse liikmed Parempoolsete kodulehel. Vaadatud 23. oktoobril 2023

Vaated
Erakonna asutamise järel teatas Parempoolsete esimeheks valitud Lavly Perling, et nad on Eesti ainus parempoolne erakond.VIDEO ja FOTOD | Parempoolsed tegid erakonna. Lavly Perling: oleme nüüd Eestis ainuke tõeliselt parempoolne erakond. Delfi, 18. august 2022 Tema sõnul keskenduvad Parempoolsed ennekõike majanduskasvule ja Eesti inimeste varalise jõukuse kasvule ning seda soovitakse saavutada parempoolse majanduspoliitikaga, vastanduses nõnda toetuste ja raha lauskülvamisele.Parempoolsetest sai erakond, juhiks valiti Perling. ERR, 18. august 2022

Politoloog Tõnis Saartsi hinnangul on erakond maailmavaateliselt parempoolne ja paistab lubavat "tagasi tuua vanas stiilis neoliberalismi oma kasinuspoliitika ja minimaalriigiga".Tõnis Saarts. Tõnis Saarts: Parempoolsed sisenevad väga konkurentsitihedasse sektorisse. Eesti Päevaleht, 29. juuli 2022 Tema arvates sarnanevad Parempoolsed profiililt eelkõige erakonnaga Eesti 200 ja selle toetajad võiks olla vanades erakondades pettunud liberaalsemad inimesed.Saarts: Parempoolsed hakkavad võistlema Eesti 200 ja Reformierakonnaga. ERR, 16. märts 2022

Politoloog Martin Mölderi hinnangul on partei parempoolne ja sotsiaalliberaalneMartin Mölder: poliitikud stardipakkudel. ERR, 2. september 2022 ning selle sõnum langeb suuresti kokku Eesti 200 omaga.Politoloog Martin Mölder: Parempoolsed tõenäoliselt valimistel künnist ei ületa, mõistlikum oleks liituda olemasoleva erakonnaga. Delfi, 16. märts 2022

Politoloog Rein Toomla on Parempoolsete manifesti põhjal järeldanud, et erakond peab suurimaks probleemiks riiklikke toetusi ning soovib, et inimestel oleks rohkem omavastutust, selle asemel, et riigile lootma jääda. Partei valijad võiksid seega olla inimesed, kes nõustuvad, et riik toetab ja sekkub liiga palju.Rein Toomla Parempoolsetele suurt edu ei ennusta: neil tuleb vaest Lavly Perlingut niivõrd ära kasutada kui vähegi võimalik. Delfi, 22. august 2022

Politoloog Andres Reiljan, toetudes 2023. aasta Riigikogu valimiste eel Eesti Rahvusringhäälingu uudisteportaali ja Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudi koostöös valminud Valijakompassile, on hinnanud Parempoolsete ideoloogiat majandusküsimustes selgelt neoliberalistlikuks ja väärtusküsimustes pigem liberaalseks, ehkki hägusaks.Andres Reiljan: mida räägib Valijakompass Eesti parteimaastiku kohta?. ERR, 4. märts 2023

Ajalugu
2020. aasta 23. juulil lõid 111 Erakond Isamaa liiget parteisisese ühenduse Parempoolsed. Avaldatud manifestis teatati, et "liikmeühenduse eesmärk on seista läänelike väärtuste ja parempoolse maailmavaate eest ning astuda vastu äärmuslusele Eesti poliitikas". Parempoolsete eestvedaja Kaido Kukk ütles, et nende soov on suunata erakonna poliitikat. Ühendusega liitusid teiste hulgas ka Riigikogu liikmed Siim Kiisler ja Mihhail Lotman, mitmed kohalike omavalitsuste juhid ning kunagine Res Publica eestvedaja Tõnis Kons.111 Isamaa liiget lõid ühenduse, mis lubab kaitsta parempoolsust ja astuda vastu äärmuslusele. ERR, 23. juuli 2020Isamaa sees asutati parempoolne liikumine! Eestvedaja: kõik parteikaaslased on oodatud liituma. Delfi, 23. juuli 2020Kas Res Publicale edu toonud ettevõtja Tõnis Kons on Isamaa-sisese ühenduse Parempoolsed aju?. Delfi, 23. juuli 2020 Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder ütles, et tal on ühenduse sünni üle hea meel, kuid pidas küsimusi tekitavaks, et see loodi tema ja enamuse parteiliikmete teadmata.Seeder: Parempoolsete ühendus loodi minu selja taga. ERR, 7. august 2020 Ühenduse esimeheks valiti Kristjan Vanaselja.Parempoolsed valisid esimeheks Kristjan Vanaselja. ERR, 2. oktoober 2020

Parteisisese konflikti tekitas Parempoolsete rahulolematus Jüri Ratase valitsuse (kuhu kuulus ka Isamaa) plaanitud rahvahääletusega teemal, kas abielu peaks olema põhiseaduses määratletud vaid mehe ja naise liiduna. Parempoolsed teatasid, et riik ei peaks isiklikku ellu sekkuma ja nad ei toeta põhiseaduse avamist päevapoliitilistel kaalutlustel ega seaduste kehtestamist rahvahääletuse teel.Isamaa räägib koalitsioonilepingule vastu: parempoolsete manifest teeb rahvahääletuse idee maatasa. Delfi, 23. juuli 2020Tüli Isamaas: konservatiivid ründavad Parempoolsete ühenduse üht liidrit. ERR, 10. november 2020Isamaa Parempoolsed ei toeta abielureferendumi korraldamist. Delfi, 11. november 2020 Kui referendumi korraldamise eelnõu parlamenti jõudis, väljendasid Parempoolsed toetust Isamaa riigikogulastele, kes referendumit ei pooldanudParempoolsete juht: seisame Isamaa riigikogulaste taga, kes referendumi korraldamist ei toeta. Eesti Päevaleht, 13. november 2020Kes kuidas hääletas? Koalitsiooni võit abielureferendumi esimeses lahingus oli ülinapp. Delfi, 14. detsember 2020 ning tegid enne otsustavat hääletust Isamaa ja Keskerakonna Riigikogu fraktsioonidele avalduse, kus kutsuti abieluküsitluse eelnõu Riigikogu menetlusest tagasi võtma.Parempoolsed kutsuvad Isamaad ja Keskerakonda abieluküsitluse eelnõud tagasi võtma. Delfi, 11. jaanuar 2021

Politoloogide Tõnis Saartsi ja Martin Mölderi hinnangul esindasid Parempoolsed erakonna mõõdukamat ja liberaalsemat tiiba, kellel partei sees siiski väga laia kandepinda polnud. Mölder märkis, et Parempoolsete seas andsid tooni endised Res Publica liikmed ja ka Saarts nägi erakonna sisepingete allikana isikutevaheliste vastuolude kõrval ka 2006. aastal toimunud konservatiivsema Isamaaliidu ja liberaalsema Res Publica ühinemist.TAGATUBA | Isamaa Parempoolsed. Läbi ja lõhki Res Publica. Eesti Päevaleht, 5. august 2020Politoloogid: Isamaa jaoks pole enam häid lahendusi. ERR, 2. mai 2021Martin Mölder: Isamaa karistamine. Partei saab nuhelda konservatiivsuse eest. Eesti Päevaleht, 4. mai 2021Saarts: ei Perling ega Seeder suuda praeguses seisus Isamaad suureks teha. ERR, 16. juuni 2021

2021. aasta juunis toimunud Isamaa suurkogul kandideeris partei esimeheks senise juhi Helir-Valdor Seedri kõrval ka Parempoolsete esindaja Lavly Perling,Lavly Perling kandideerib Isamaa esimeheks. ERR, 2. juuni 2021 kes sai 367 häält Seedri 784 vastu.Isamaa esimeheks valiti tagasi Helir-Valdor Seeder. ERR, 20. juuni 2021

2022. aasta märtsis heitis Isamaa eestseisus erakonnast välja 4 juhtivat Parempoolsete liiget (Lavly Perling, Siim Kiisler, Kristjan Vanaselja ja Tõnis Kons). Helir-Valdor Seeder ütles, et need inimesed olid erakonna poliitikat järjepidevalt avalikult rünnates parteid kahjustanud.Isamaa eestseisus viskas Parempoolsete juhid erakonnast välja. Eesti Päevaleht, 8. märts 2022 Seejärel kokku kutsutud Parempoolsete üldkogu otsustas Isamaa koosseisus tegevuse lõpetada, jätkata iseseisvalt ja võtta plaani uue erakonna loomise.Parempoolsed otsustavad ühenduse jätkamise üldkogul. ERR, 9. märts 2022Isamaa Parempoolsed jätkavalt iseseisvalt. ERR, 23. märts 2022 Väljaheidetud kritiseerisid ka Parvel Pruunsilla mõju Isamaa erakonnale ja väidetavat suunda vasakpopulismi ning avaldasid lootust, et õigussüsteem hakkab selle erakonna suurrahastaja tegevusele tähelepanu pöörama."Endised isamaalased: kes jäävad pärast Pruunsilla mõju paljastamist Isamaasse, nõustuvad manipuleerimisega" Delfi, 3. august 2022

Erakond Parempoolsed asutati 18. augustil 2022. Esimeheks valiti Lavly Perling, kes oli ka ainus kandidaat.

 2023. aasta Riigikogu valimised 
2023. aasta Riigikogu valimisteks seadsid Parempoolsed üles täisnimekirja ehk 125 kandidaati.Valimistele esitasid nimekirjad üheksa erakonda ja 11 üksikkandidaati. ERR, 19. jaanuar 2023Parempoolsete valimisnimekirjad. ERR, 20. jaanuar 2023 Kampaaniat tehti loosungi "Mõistuse hääl" all ja põhisõnumiks seati, et ümberjagamise asemel tuleb keskenduda majanduskasvule. Eesmärgiks seati 7 parlamendikoha saamine.Parempoolsed loodavad riigikogus saada seitse kohta. ERR, 21. jaanuar 2023 Valimistel said Parempoolsed 2,3% häältest, millega jäädi alla valimiskünnise ja riigikogukohtadeta, kuid kvalifitseeruti riiklikule toetusele 30 000 eurot aastas.Vasakpartei ja Parempoolsed hakkavad saama riigitoetust. ERR, 6. märts 2023

 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimised 
2024. aasta Euroopa Parlamendi valimisteks esitasid Parempoolsed täisnimekirja 9 kandidaadiga. Erakond kasutas valimistel loosungit "Kaitseme vabadust!". Parempoolsed said Euroopa Parlamendi valimistel kokku 6,8% häältest, ületades valimiskünnise, kuid mandaadi saamisest jäi puudu ligikaudu 10 000 häält.

Viited

 Välislingid 
 Erakonna Parempoolsed koduleht

Kategooria:Eesti erakonnad