Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur

"Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur" on entsüklopeediline koguteos Eesti kohta. Teos ilmus 1926. aastal Tartus. 

Teose kirjastas Haridusministeeriumi Kirjastus. Teose toimetas Hans Kruus, vinjetid ja algtähed joonistasid Eduard Wiiralt (lk 1—936) ja Juhan Kangilaski (lk 941—1251). Teos ilmus sarja "Eesti Kirjanduse Seltsi toimetused" 19. numbris. Teose tiraaž oli 2000 eksemplari. Teoses on 1255 lehekülge. (vaadatud 17.09.2018)

Struktuur ja kaastöölised
Koguteos jaguneb osadeks: I "Loodus", II "Rahvas", III "Ajalugu", IV "Põllumajandus", V "Metsandus", VI "Tööstus ja kaubandus", VII "Kalandus", VIII "Ühendusolud", IX "Rahandus", X "Sotsiaalne ala", XI "Haridusolud ja vaimline kultuur", XII "Tervishoid ja kehakultuur", XIII "Õiguslik kord".

Sisukorras nimetatud kaasautorite seas olid Julius Aamisepp, Walter Anderson, M. J. Eisen, J. G. Granö, Jaan Hünerson, August Jürman, Nikolai Kann, Hanno Kompus, Johan Kõpp, Jaan Kärner, Karl Liideman, Mihkel Lüdig, Julius Mark, Mihkel Martna, Helmi Neggo, Johannes Piiper, Mihkel Pill, Theodor Pool, Peeter Põld, Marie Reisik, Villem Ridala, Hindrek Rikand, Leo Rinne, Friedebert Tuglas jmt.

Eessõnas tänas peatoimetaja Kruus autorite kõrval ka konsultante: "mag. J. Rumma, mag. Edg. Kant, prof. H. Bekker (+), lektor J. V. Veski, prof. A. Saareste, dr. J. Manninen, mag. H. Moora, agr. J. Mets, dots. N. Rootsi, minister L. Sepp, koolijuhataja Alma Johanson, toimetaja A. Jürgenstein, kunstnik M. Pukits, kunstiajaloolane Alfred Vaga, helikunstnik L. Neuman, helikunstnik Juh. Aavik, Riigikohtu esimees K. Parts ja prof. J. Uluots." Mitmed neist olid ühtlasi artiklite autorid.Hans Kruus, "Eessõna". Rmt: "Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur", Tartu: Haridusministeeriumi Kirjastus, 1926, lk V-VIII (vaadatud 12.01.2025)

Koguteose kujunemislugu

Teatmeteose plaanid said alguse 1918. aastal. Koostajaks valis haridusministeerium Villem Ernitsa ning raamat mahus umbes 10 trükipoognat pidi ilmuma saksa ja eesti keeles 23. aprilliks 1919. Autorite leidmine ja neilt käsikirjade saamine osutus aga vaevaliseks. Järgnevalt püüdis ministeerium teose väljaandmist ise korraldada, sellega tegelesid Artur Adson, Friedrich Sauer ja Gottlieb Ney. 1922. aastal moodustati ministeeriumidevaheline komisjon, mis otsustas võtta eeskujuks koguteosed "Schweden" (Stockholm, 1913, 2 kd) ja "Finnland im Anfang des XX Jahrhunderts" (Helsingfors, 1919). Raamatu mahuks kavandati 60 trükipoognat. Komisjon määras kindlaks soovitavad artiklid ja autorid ning hankis rea kirjutisi. 1924. aasta jaanuaris tegevust lõpetades soovitas komisjon ministeeriumil moodustada toimetamiseks uus komisjon eriteadlastest. Kevadeks oli tekste laekunud umbes 70. Haridusministeerium otsustas 21. juunil 1924 anda eesti- ja ingliskeelse koguteose toimetamine ja väljaandmine Eesti Kirjanduse Seltsile. Ingliskeelsest väljaandest siiski loobuti ning sama aasta sügisel said toimetajaks Hans Kruus. Materjali aegumise ja autorite järjekindlusetu töö tõttu samavõrd vaevaliselt jätkunud tööprotsessi kirjeldab Kruus 1926. aasta maiga dateeritud eessõnas värvikalt ja hingeliselt.

Teos taheti algul välja anda pealkirjaga "Eesti entsüklopeedia", kuid selle sisu ei vastanud piisavalt entsüklopeedia nõuetele. Ka seejärel planeeritud pealkirja "Eesti" tuli täiendada, kuna vahepeal hakkas ilmuma selle pealkirjaga maakondlike koguteoste sari.

Vaata ka
 Eesti entsüklopeedia

Viited

Välislingid

 "Eesti: maa. Rahvas. Kultuur" andmebaasis Digar (veebis loetav, kuid mitte salvestatav)

Kategooria:Eesti entsüklopeediad
Kategooria:1926. aasta Eestis