Jäneda Sovhoostehnikum

Jäneda Sovhoostehnikum oli Jäneda külanõukogus (1945–1963), kool Paide rajoonis ja EV taasiseseisvumisel Järva maakonnas Lehtse vallas ja järgnevalt Lääne-Viru maakonna, Tapa valla, Jäneda asulas. Kool tegutses 1918–1992, misjärel korraldati see ümber Jäneda Õppe- ja Nõuandekeskuseks.http://www.pollumajandus.ee/uudised/2018/08/21/fotod-100-aastat-janeda-pollutookooli (vaadatud 24.10.2018)
pisi|Jäneda mõisa peahoone 2013. aastal
Kool asutati Eesti Põllumeeste Keskseltsi eestvõttel 1918. aastal Tallinnas nimega Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põllutöökeskkool. 1921. aastal viidi kool üle Jänedale, kus keskselts oli endale rentinud Jäneda mõisa. (vaadatud 24.10.2018)
pisi|Eespool vasakul vana mõisahoone, tagapool 1960. aastatel ehitatud tehnikumi peahoone
Jäneda kooli rajajate, õpetajate ja õpilaste seas on Eesti poliitikas, majanduses, teaduses, haridus- ja kultuurielus tuntud isikuid, nagu Konstantin Päts, Jaan Raamot, Jaan Hünerson, Tõnis Kint, Kaarel Liidak, August Miljan, Arnold Rüütel, Ants Käärma, Veera Saar, Marda (Marta) Utuste-Kirschbaum-Lepp, Enn Võrk, Urmas Sisask jpt.

Aastatel 1933–1943 töötas kooli juures kaheaastase õppeajaga piiritusemeistrite eriklass.

1944. aastal moodustati Jäneda Põllundustehnikum (1944–1949), põllumajandusliku tehnikumi õppeaeg oli kolm aastat ning lõpetajad omandasid keskharidusega agronoomi kutse ja võisid asuda tööle jaoskonna agronoomidena, agronoomidena sovhoosides ja mitmesugustes teistes põllumajapidamistes, masina-traktorijaamade agronoomidena ja valla täitevkomiteede maaosakondade juhatajatenaHaridusministeeriumi tehnikumide 1946. aasta vastuvõtuplaan, Nõukogude Õpetaja, nr. 20, 17 mai 1946.

Aastatel 1981–1999 koolitati Jänedal aia- ja maastikukujundajaid.

Jäneda sovhoostehnikumi peaõppekorpus asus punastest telliskividest torniga algses Jäneda mõisa peahoones. Jäneda sovhoostehnikumis oli õppeaeg kolm ja pool aastat. Õppima võisid asuda 14–30 aasta vanused noored, kes on VIII klassi lõpetanud. Sisseastumiseksamid olid eesti keeles (kirjalik) ja matemaatikas (suuline ja kirjalik). Õppeasutuse lõpetaja sai agronoomi kvalifikatsiooni.  

1965. aastal valmis uus moodne 140 kohaga tütarlaste ühiselamu, kus toad olid 3–4 inimesele. Uus ühiselamu oli kolmekorruseline, varustatud keskkütte ja veega, igal korrusel oli puhketubaJäneda sovhoostehnikum, Ühistöö: Rapla maakonna ajaleht, nr. 95, 12 august 1965.  

 Uus hoone 
pisi|Droonivideo Jäneda mõisast, tehnikumist ja asulast 2021. aasta suvel
pisi|Jäneda sovhoostehnikum 2020. aastal
1965. aastal hakati arhitekt Valve Pormeistri projekti järgi moodsat neljakorruselist peahoonet ehitama. 2021. aastal nimetati 1975. aastal valminud Jäneda sovhoostehnikumi õppehoone ajas kestnud väärtusega arhitektuuriobjektiks.Eesti Arhitektide Liit nimetas Jäneda hoone sajandi kümme olulisema arhitektuuriobjekti sekka, pmk.agri.ee,  (vaadatud 10.07.2022) 

Põllutöökool Jänedal tegutses 2000. aastani. Kooli ajaloo jooksul sai Jänedal diplomi 2308 agronoomi. Peale agronoomide koolitati aastatel 1933–1943 piiritusmeistreid, selle eriala lõpetajaid oli 51. Maastikukujundaja kutse sai Jänedal 298 noort.100 aastat Jäneda põllutöökooli, www.pollumajandus.ee

Nimed
1918–1924 Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põllutöökeskkool
1924–1929 Põhja-Eesti Põllutöökeskkool
1929–1938 Jäneda Põllutöökeskkool
1938–1941 Jäneda Põllunduskeskkool
1941 Jäneda Põllundustehnikum
1941–1944 Jäneda Kõrgem Põllunduskool
1944–1949 Jäneda Põllundustehnikum
1949–1964 Jäneda PõllumajandustehnikumSigne Kalberg, Kooli ajalugu säilib kaante vahel, 
Järva Teataja, 9. november 2004
1964–1991 Jäneda Sovhoostehnikum

Viited

Välislingid
http://www.pollumajandus.ee/uudised/2018/08/21/fotod-100-aastat-janeda-pollutookooli

Kategooria:Eesti endised kutsekoolid
Kategooria:Eesti põllumajandusharidus