Suhtlusoskused

Suhtlusoskused (lähtudes suhtluse definitsioonidest) tähendab oskust kontakteeruda teise inimesega, anda ja vastu võtta informatsiooni, tajuda teist inimest, tema sõnumit ja ennast selles situatsioonis, mõjutades vastastikku üksteist.

 Suhtluse mõiste 
Suhtlust on defineeritud mitmeti, näiteks:

 Suhtlemine on inimestevaheline teabevahetuse protsess, mille käigus toimub vastastikune tajumine ja tundmaõppimine ning sotsiaalsete suhete aktualiseerimine.
 Suhtlemine on säärane vähemalt kahe või enama isiku ühistegevus, kus ühe partneri tegevuse edukus sõltub suuremal või vähemal määral teis(t)e tegutsemisest.
 Suhtlemine on sotsiaalse inimese eneserealisatsiooni põhivorm, aga ka isiksusliku eneseaktualiseerimise keskne tee ja enesearendamise tähtsamaid mooduseid.
 Suhtlemine tähendab ühise tähenduse loomise protsessi.

Seega kujutab suhtlemine endast kommunikatsiooni (teabevahetuse) pertseptsiooni (isikutaju) ja interaktsiooni (vastastikuse mõjutamise) protsessi.

Inimene suhtleb tahtmatult omandatud (kehakeel, sõnad) ja teadlikult õpitud (kirjalik suhtlus) vahendite kaudu.

 Suhtlusoskuste mõiste 
Küsimus, kuidas täpsemalt kirjeldada suhtlusoskusi, on olnud probleemiks alates selle teemaga sügavama tegelemise algusest 20. sajandil.

Suhtlusoskused kuuluvad sotsiaalsete oskuste, ka nn elamisoskuste (ingl life skills) hulka.
pisi|Inimese baasilise olemise viisid ja nende realiseerimiseks vajalikud oskused (Allikas: G.Gazda, 1967)|alt=|315x315px

Sotsiaalpsühholoogias jaotatakse inimestevahelise suhtlusega seotud protsessid järgmisteks tasemeteks:

Intrapersonaalne – isikusisesed (hoiakud, sotsiaalne identiteet jne)
 Interpersonaalne – isikutevahelised (kommunikatsioon, sotsiaalne interaktsioon jne)
 Intragrupiline – grupisisesed (gruppide liigid, -dünaamika, otsustamine grupis, konformsus, rollid jne)
 Intergrupiline – gruppidevahelised (nt gruppidevahelised hoiakud jne)
 Ühiskonna tasandi protsess – isiksus ja ühiskond, kultuur, mass, sotsialiseerumisprotsess jne.

Kõigil nendel tasemetel toimub suhtlemine kas iseenda, teise inimese või teistega. Kõigil nendel tasemetel on kasutusel suhtlusoskused.

Suhtlusoskusi on liigendatud mitmel moel. Mõned näited:

Kontakt, orienteerumine partneris, arutelu (analüüs, süntees), otsus, tegutsemine
Kontakt, kuulamine, enesekehtestamine, konflikti lahendamine

 Suhtlusoskuste skeem 
Eesti Suhtlemistreenerite Ühing töötas 2007. aastal välja mudeli, mille abil on võimalik suhtlusoskusi kaardistada ja neid treenida (õpetada).

Suhtlusoskuste skeem, nn roos, kirjeldabki suhtlusoskusi.

Sellel skeemil jagunevad suhtlusoskused baasilisteks ja kompleksoskusteks. Joonisel on kujutatud oskused nii, et iga järgmine (kiht) sisaldab ka eelnevaid.
alt=|pisi|400x400px|Suhtlusoskuste skeem, nn roos (ESTÜ, 2007)

 Baasilised suhtlusoskused 
Baasilised suhtlusoskused on järgmised.

 Kontaktioskus, mis sisaldab nii kontakti loomise, hoidmise kui ka lõpetamise tehnikaid.
 Aktiivse kuulamise oskus, mis lisab vaiksele (passiivsele) ja toetav-julgustavale kuulamisele veel kolm tehnikat: ukseavajad, ümbersõnastamise ja täpsustamise.
Selge eneseväljendamise ehk vastutust võtva väljendusviisi kasutamise oskus, mis oma olemuselt tähendab mina-sõnumite andmise oskust (mina-keel).

Esmaseks kompleksoskuseks võib pidada kehtestavat käitumist ehk enesekehtestamist, mis eeldab lisaks kontakti, aktiivse kuulamise ja selge eneseväljendamise kasutamisele ka kindla suhtlusstiili/hoiaku omamist (võidan-võidad mõtteviis).

 Suhtlemise kompleksoskused 
Järgnevad kompleksoskused nagu konflikti reguleerimine, veenmine, tagasisidestamine, aga ka müügi, läbirääkimiste, nõustamis- jms oskused sisaldavad kõiki eelnevaid, kuid neis on veel midagi (mudelid, tehnikad). Ka omavad keerulisemad kompleksoskused omavahelist ühisosa, nt konflikti reguleerimine sisaldab nii tagasisidestamise kui veenmisoskuse teatud komponente.

Kõige üldisemaks, laiemaks suhtlusoskuseks peetakse mõjutamist. Mõjutamine on suhtlemise tegelik eesmärk.

 Vaata ka 

 Kontaktioskus
 Kuulamine
 Selge eneseväljendamine
 Kehtestav käitumine
 Tagasisidestamine
 Konflikti reguleerimine
Probleemi lahendamine
Veenmisoskus
 Mõjutamine suhtlemisel
Tagasisidestamine
Läbirääkimised
Koostööoskus
Manipuleerimisega toimetulek
Isikutaju

 Viited 

Kategooria:Suuline kommunikatsioon