Astijärve kirikumõis

pisi|left|Astijärve kirikumõisa peahoone ja Astijärve kirik
Astijärve kirikumõis ehk Burtnieki kirikumõis (saksa keeles Pastorat Burtneck, läti keeles Burtnieku mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas.

Mõisakompleks,Burtnieku mācītājmuižas apbūve sealhulgas kirikuõpetaja maja Mācītāja māja ja selle ahi,https://mantojums.lv/cultural-objects/4495 Krāsns aitKlēts ning tall, on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.Stallis Aastail 1988–1993 mõisakompleks restaureeriti.

Looduskaitse all on mõisa juures kasvab Burtnieki pärn ja veel üks nimetu põline pärn.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Kiriklas on hoiul täielik register kihelkonnas aset leidnud sündidest kuni aastani 1720.Travel in Valmiera municipality, lk. 15.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/4 adramaad, sellele allus 68 mees- ja 66 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 241. Aastal 1688 oli mõisa suurus 3 ja 1/4 adramaad. Aastal 1734 oli adramaid kolm, aastal 1757 aga 3 ja 1/4.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 115. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 2 ja 3/20, aastal 1881 allus mõisale 2 ja 36/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 137.

1920. aasta agraarreformi ajal oli mõisa suurus 571 hektarit.Latviešu konversācijas vārdnīca. II. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 3328-3329. sleja.

Viited

Kategooria:Valmiera piirkonna mõisad
Kategooria:Astijärve kihelkond