Venemaa Teaduste Akadeemia (1917–1925)

pisi|200px|Aleksandr Karpinski, akadeemia president 1917–1936

Venemaa Teaduste Akadeemia (vene keeles Российская академия наук) oli Venemaa Vabariigi, Venemaa Nõukogude Vabariigi ja Nõukogude Liidu teadusakadeemia aastatel 1917–1925. 

Varsti pärast Veebruarirevolutsiooni, 1917. aasta mais, toimunud Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia üldkogul võeti vastu otsus akadeemia ümbernimetamiseks Venemaa Teaduste Akadeemiaks. Esimest korda Venemaa akadeemiate ajaloos valis akadeemia ise endale presidendi. Selleks sai geoloog Aleksandr Karpinski, kes jäi akadeemia juhiks kuni surmani (1936).

1925. aasta juulis NSV Liidu Kesktäitevkomitee ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu ühismäärusega nimetati akadeemia ümber NSV Liidu Teaduste Akadeemiaks.    

Akadeemikuid
Aleksandr Fersman, mineraloog, geokeemia alusepanijaid
Abram Joffe, füüsik, kutsutud "nõukogude füüsika isaks" 
Vladimir Komarov, botaanik ja geograaf
Aleksei Krõlov, matemaatik, mehaanikateadlane ja laevaehitaja
Aleksandr Ljapunov, matemaatik ja mehaanikateadlane
Franz Loewinson-Lessing, petrograaf, lõpetanud Tartu ülikooli 
Nikolai Marr, orientalist, kaukasoloog ja filoloog
Sergei Oldenburg, orientalist (indoloog)
Aleksei Pavlov, geoloog ja paleontoloog
Wilhelm Radloff, orientalist (turkoloog) ja etnograaf
Aleksei Severtsov, bioloog, loomade evolutsioonilise morfoloogia alusepanijaid
Vladimir Steklov, matemaatik ja mehaanikateadlane
Pjotr Struve (Pierre Struve), majandusteadlane ja sotsioloog
Fjodor Uspenski, bütsantsoloog
Jakov Uspenski (James Victor Uspensky), matemaatik
Fjodor Štšerbatskoi, orientalist (budoloog, indoloog ja tibetoloog)
Vladimir Vernadski, biogeokeemia alusepanija
Pavel Vinogradov (Paul Vinogradoff), medievist ja õigusteadlane

Vaata ka
Venemaa Teaduste Akadeemia

Viited

Kategooria:Venemaa teadusakadeemiad