Mērdzene vald

Mērdzene vald (läti keeles Mērdzenes pagasts; eestipäraselt Määrdina vald) on vald Lätis Ludza piirkonnas. Valla keskus on Mērdzene asula. Vallavanem on Jānis Koļčs.

Vald piirneb sama piirkonna Goliševa, Mežvidi, Malnava, Pušmucova ja Blonti vallaga.

Valla pindala on 89,5 km². 2010. aasta seisuga elas seal 786 inimest, 2016. aasta seisuga aga 689 inimest. Aastal 2011 elas vallas 531 lätlast, 124 venelast, 1 valgevenelane, 2 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane.Ethnic composition of Latvia 2011 Valla keskus on Saļņova küla.

See on ainus endise Kārsava piirkonna vald, mida varem asustas eesti rahvakild lutsid.

 Ajalugu 

Mērdzene vald on tekkinud endiste Mihalova ja Stiglova mõisa maadele. Aastal 1925 nimetati Mihalova vald ümber Mērdzene vallaks. Aastal 1925 oli valla pindala 321,1 km².Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.

Aastal 1945 moodustati Mērdzene vallas Blonti, Degļeva, Goliševa, Lapatinsk, Mērdzene, Mežernieki, Pušmucova ja Stiglova külanõukogus, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Mērdzene külanõukoguga likvideeritavad Lapatinski ja Stiglova külanõukogu. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Mērdzene vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kārsava piirkonda.

 Loodus 

Vald asub suuremalt jaolt Velikaja madalikul. Valla edelaosa jääb Latgale kõrgustikule. Valla lääneosas asub selle kõrgeim tipp Diervanīši mägi (135,3 m). Valla suurim jõgi on Rītupe.

Looduskaitse all on Pudinova suur pärn, Püdinova Lohupärn ja Ede kask, lisaks veel üks nimetu põline pärn.

 Mälestised 

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Stiglova muinaskalmed ehk Sõjamägi ja Silenieki muinaskalmed ehk Uppunud Kirik. Kohaliku kaitse all on karistuspaik Mērdzene võllamägi ja Stiglova katoliku kirik.

 Külad 

Vallas on 31 küla. Valla keskuse Mierdzine (vidējciems) elanike arv aastal 2020 oli 283. Teine sama staatusega küla on Pūdinova 84 elanikuga aastal 2020. Viis valla küla on staatusega mazciems: Baranova, Krīvu Stiglova, Latvīšu Stiglova 32 elanikuga aastal 2020, Mihalova ja Samuši. Kakskümmend neli valla küla on staatusega skrajciems: Baranova 2 elanikuga aastal 2020, Boltāni, Dekterova, Diervonīši 1 elanikuga aastal 2020, Grabežova 11 elanikuga aastal 2020, Kapačova 3 elanikuga aastal 2020, Kitkova 13 elanikuga aastal 2020, Kozukolni 5 elanikuga aastal 2020, Kravcovka 1 elanikuga aastal 2020, Krīvu Stiglova 18 elanikuga aastal 2020, Lapatnīki 7 elanikuga aastal 2020, Mihalova 24 elanikuga aastal 2020, Miški 1 elanikuga aastal 2020, Parsikova 2 elanikuga aastal 2020, Repki 1 elanikuga aastal 2020, Rūzori 29 elanikuga aastal 2020, Silagaiļi 12 elanikuga aastal 2020, Silinīki 7 elanikuga aastal 2020, Silkāni 14 elanikuga aastal 2020, Sloboda 2 elanikuga aastal 2020, Šalaji 30 elanikuga aastal 2020, Škirmanti 2 elanikuga aastal 2020, Tabulova 14 elanikuga aastal 2020 ja Vacpiragova 10 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Ludza piirkond