Seķi mõis

Seķi mõis (saksa keeles Seckenhof, läti keeles Seķu muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas.

Ajalugu
Anna Ivanovna doneeris selle mõisa 29. septembril 1736 krahv Löwenwolde valdusse, ent aastal 1742 sai Seķist taas riigimõis. 1744. aastal doneeriti see krahv Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile (1680−1749).Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 136. Temalt ostis mõisa (koos Pučurga mõisaga) tema tütar, kes oli abiellunud Trubetskoide perre. 1762. aastal müüs ta need mõisad edasi von Siversite suguvõsale.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 115 1806. aastal ostis Theodor Heinrich von Schröder Pjotr Rumjantsev-Zadunaiski pojalt kogusumma 489 120 rubla eest Seķi, Pučurga, Astijärve, Rūte, Zvārte, Ēķini, Briede ja Dūre mõisa.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836., lk 116-117.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 1/4 adramaad, sellele allus 135 mees- ja 165 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 241. Aastal 1757 oli mõisa suurus 7 ja 1/4 adramaad, aastal 1823 aga 6 ja 1/20 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 115. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 6 ja 1/10, aastal 1881 aga 1 ja 69/80, lisaks allus mõisale 6 ja 19/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 137.

1920. aasta agraarreformi ajal oli mõisa suurus 435 hektarit.Latviešu konversācijas vārdnīca. II. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 3328-3329. sleja.

Vaata ka
Fideikomiss

Viited

Kategooria:Valmiera piirkonna mõisad
Kategooria:Astijärve kihelkond
Kategooria:Sieversite mõisad