Kolmefaasiline süsteem

pisi|Tähtühenduses kolmefaasilise generaatori skeem. Pöörlev püsimagnet tekitab mähistes L1, L2 ja L3 vahelduva elektromotoorjõu

Kolmefaasiline süsteem on mitmefaasiliste elektriahelate süsteemi erijuhtum, milles on kolm võrdse sagedusega, üksteise suhtes kindla nurga võrra ajas nihutatud siinuselist (ühe allikaga loodud) elektromotoorjõudu. Need elektromotoorjõud (nagu ka vastavad elektrivoolud) on üksteise suhtes nihutatud  perioodi ehk 120° võrra.

Ajalugu
Kolmefaasilise süsteemi ajalugu on seotud mitmete isikutega.
 Itaallane Galileo Ferraris uuris aastal 1885 mitmefaasilisi vahelduvvoolusid.
 Nikola Tesla oli seotud mitmefaasiliste süsteemide uurimisega alates aastast 1882 ja konstrueeris 1887 kahefaasilise vahelduvvoolumootori, mida oli kavas kasutada Ameerika vahelduvvooluvõrgus.
 Charles Schenk Bradley tegi aastatel 1887 ja 1888 ettepaneku mitmefaasiliste süsteemide kasutuselevõtuks.
 Esimese kolmefaasilise generaatori ehitas saksa leiutaja Friedrich August Haselwander aastal 1887.
 Kolmefaasilise süsteemi võttis kasutusele Saksamaa firma AEG peakonstruktor Mihhail Ossipovitš Dolivo-Dobrovolski. Ta demonstreeris kolmefaasilise süsteemi eeliseid võrreldes teiste süsteemidega, tehes esitlusi asünkroonmootoriga.

Terminikasutusest
20. sajandi alguse eestikeelses tehnikakirjanduses oli saksa keele eeskujul mitmefaasilise voolu kohta kasutusel sõna "keerdvool" (Drehstrom), kuna sellega kaasneb pöörlev magnetväli.

Pöörleva pingesüsteemiga kaasnev magnetväli oli väga oluline tööstuses, eriti elektrimootorite käimapanekul. Seetõttu on tavakeeles kolmefaasilist toitesüsteemi nimetatud ka "tööstusvooluks" (промышленный ток).

 Kolmefaasilise süsteemi eelised 
 Väiksem juhtmematerjali kulu.
 Võimalus tekitada pöörlevat magnetvälja, mis on vajalik elektrimootori ning paljude teiste elektriseadmete tööks. Kolmefaasilised elektrimootorid (asünkroonmootorid ja sünkroonmootorid) on ehituselt lihtsamad ja seega odavamad kui alalisvoolumootorid, ühe- või kahefaasilised elektrimootorid.
 Võimalus saada kaks erinevat tööpinget ühes seadmes – faasipinge ja faasidevaheline pinge, ning kaks erinevat võimsustaset tähtühenduse või kolmenurkühenduse valikuga.

pisi|400px|Tähtühenduses generaator ja elektritarviti

 Kolmefaasilise süsteemi elektriahelate skeemid 
 Tähtühendus 
Tähtühendus on ühendus, kus elektrigeneraatori kõigi kolme mähiste ühed otsad on kokku ühendatud. Seda ühenduspunkti nimetatakse neutraalpunktiks (varem nullpunktiks). Samamoodi on ühendatud elektritarviti faaside otsad. Juhet, mis ühendab kahte neutraalpunkti omavahel nimetatakse neutraaljuhtmeks (neutraaljuhiks).

Kui elektritarviti näivtakistused Za, Zb ja Zc on omavahel võrdsed, siis sellist koormust saab nimetada sümmeetriliseks.

 Seosed liini- ja faasiväärtuste vahel 
Liinijuhtme ja neutraaljuhtme vahelist pinget nimetatakse faasipingeks. Kahe liinijuhtme vahelist pinget nimetatakse faasidevaheliseks pingeks ehk liinipingeks.

Liinipinge ja faasipinge vaheline seos tähtühenduse korral:

Liini- ja faasivoolud on tähtühenduse korral võrdsed:

 Neutraaljuhtme katkemisest tingitud ohud 
Kolmefaasilises süsteemides on sümmeetrilise koormuse erijuhul elektritarvititel ühesuurused faasipinged, isegi kui neutraaljuhe puudub. Kui tegemist on mittesümmeetrilise koormusega, siis neutraali katkemisel võib elektritarviti sattuda faasipingest kõrgema alla. See on sageli elektriseadmete riknemise põhjuseks. Ohu vähendamiseks ehitatakse tarbija lähedale (liitumispunkti juurde) kordusmaandus.

pisi|400px|Kolmnurkühenduses generaator ja elektritarviti

 Kolmnurkühendus 
Kolmnurkühendus on ühendus, kus ühefaasilised vooluahelad on ühendatud kolmnurka: esimese ühefaasilise ahela lõpp on ühendatud teise algusega, teise ühefaasilise ahela lõpp kolmanda alusega, ning kolmanda ühefaasilise ahela lõpp on ühendatud esimese algusega.

Maast isoleeritud kolmnurkühenduses juhistiku eeliseks on asjaolu, et isolatsioonirike ei põhjusta elektri väljalülitumist. Ühtlasi on see ka maast isoleeritud kolmnurkühenduse puuduseks hoone elektripaigaldistes, kus puuduvad sellele erisüsteemile sobilikud isolatsioonikontrolliseadised. Tavalised rikkevoolukaitselülitid ei pruugi rikke korral rakenduda.

 Seosed liinivoolude ja faasivoolude ning pingete vahel 
Mähiste kolmnurkühenduse korral on liini- ja faasipinged võrdsed:

Liini- ja faasivoolude vahel kehtib sümmeetrilise koormuse korral seos:

 Eri maade pingesüsteemid madalpingepaigaldistes 
 Venemaa ja SRÜ Euroopa Liit USA Pinge 220/380 V 230/400 V 120/208 V Sagedus 50 Hz 50 Hz 60 Hz
pisi|Elektritarvitite neutraaljuhtmete kokkuühendamiseks tähtühenduse korral on kasutusel sinise markeeringuga ja kaitsemaandusjuhtmete jaotamiseks kollarohelise markeeringuga voolulatid või klemmid

 Juhtmete isolatsiooni värvid 
Selleks et juhtmeid saaks paigaldamise, hoolduse ja remondi korral hõlpsalt üksteisest eristada, kasutatakse eri maades mitmesuguses värvikombinatsioonis isolatsiooniga juhtmeid.
    L1 (A)L2 (B)L3 (C)NeutraaljuhtKaitsejuht
    USA (120/208V)MustPunaneHelesinineValge või hallRoheline
    USA (277/480V)OranžPruunKollaneValge või hallRoheline
    Kanada PunaneMustHelesinineValgeRoheline
    Kanada eraldiseisvad kolmefaasilised seadmedOranžPruunKollaneValgeRoheline
    Ühendkuningriik (aprill 2006)Punane (pruun)Kollane (must)Helesinine (hall)Must (helesinine)Roheline-kollane
    Euroopa (aprill 2004)PruunMustHallHelesinineRoheline-kollane
    Euroopa (kuni aprillini 2004, sõltuvalt riigist)Pruun või mustMust või pruunMust või pruunHelesinineRoheline-kollane
    Euroopa alajaamade isolaatoritel ja õhuliinidelKollaneRohelinePunane    VenemaaKollaneRohelinePunaneHelesinineRoheline-kollane
    Austraalia ja Uus-MeremaaPunaneKollaneHelesinineMustRoheline-kollane
    Lõuna-Aafrika VabariikPunaneKollaneHelesinineMustRoheline-kollane
    MalaisiaPunaneKollaneHelesinineMustRoheline-kollane
    IndiaPunaneKollaneHelesinineMustRoheline


 Vaata ka 
 Juhistikusüsteem

 Välislingid 
 Kolmefaasilised elektriahelad
 Kolmefaasiline vool

Kategooria:Elektrotehnika