Otterndorf

Otterndorf on linn Põhjamere rannikul Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.

Linn asub Medemi jõesuus Elbe deltas. Otterndorfi vanalinnas on palju poolpuitmaju. Otterndorfi sõpruslinn on Sheringham Norfolki krahvkonnas Inglismaal. Linna pindala on 33,54 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7230 inimest.

 Ajalugu 

Otterndorf kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal de jure 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. Esimene kirjalik tõend Otterndorfi linnast pärineb 1261. aasta dokumendist, mille on kirjutanud Gottfried Hagen, kes oli preester. 1400. aastal sai Otterndorf linnaõigused Saksi-Lauenburgi hertsogilt, Erich IV-lt.

1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Otterndorfist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

 Kuremaja 

pisi|püsti|Kuremaja, Otterndorf

Üks Otterndorfi prominentsemaid ehitisi on vanalinnas ja seda kutsutakse Kuremajaks. See hoone pärineb 1735. aastast, kuigi selle praegune fassaad pärineb 1760. aastast. Kunagi omas seda Radieki perekond, hoone oli eduka pereäri keskpunkt. Perekond kauples veini, soola ja muude vürtsidega. Kure kuju maja katusele (sellest ka hoone nimi) pani Elizabeth Radiek oma endise abikaasa mälestuseks. Kuremajas asub Hadelni maaelu tutvustav muuseum, samuti kohaliku ajaloo arhiiv.

Teine vana hoone linnas on ladina kool. See ebatavaline hoone pärineb 1614. aastast. Paljude aastate jooksul pakkus see kool ainsat haridust Hadelni talunike ja Otterndorfi linnakodanike lastele, kes ei saanud endale lubada saata oma lapsi õppemaksuga koolidesse. Hoone hooples kord kellaga, mis rippus esiküljel katusepuidust, kuid aastate jooksul see kadus. Kooli direktor aastatel 1778–1792 oli saksa luuletaja ja tõlkija Johann Heinrich Voß.

Paljudele linna vanade hoonete tellisviiludele on müüritisele lisatud nõialuua mustriline kujutis. Ebausklikud linnaelanikud uskusid, et "kõueluud" hoiab eemal kurjad vaimud ja jõud.

Muid tähelepanuväärseid ehitisi:

 kollane barokkmaja, mis 1768. aastani oli kohtumaja juhataja elamu;
 raekoda – hiljuti restaureeritud, sisaldab Karl Otto Matthaei, Carl Longi ja Karl Heini õlimaalide väljapanekut.

 SS Kaffraria uppumine 


Briti kaubalaev SS Kaffraria, mille omanik oli Bailey & Leetham Hullis, sõitis 7. jaanuaril 1891 Otterndorfi juures karile. Laeva lastiks olid üldised eksportkaubad nagu köögitarbed, laste mänguasjad, villapakid, käsitööriistad ja igasugused kodumasinad. Sellise hinnalise lasti eemaldasid kohalikud elanikud väga kiiresti nii seaduslike kui ka ebaseaduslike meetodite abil. Laev uppus 8. jaanuari õhtul. Vrakk muutus laevatamisele ohuks ja eemaldati 1984. aastal. Laeva ahter koos tüüri ja kruviga on tänini Otterndorfis näha.

 St. Severi kirik 

Otterndorfi linna kirikut kutsutakse St. Severi. Usutavasti oli kirik selles kohas 11. sajandist, kuid esimene dokumentaalne tõend kirikust pärineb 1261. aastast, kui pühapaika on maininud preester Godefridus. Kiriku kellatorn pärineb 1807. aastast. Kiriku sees on rikkalikult kaunistatud barokkstiilis altar, mis pärineb 1649. aastast. Seal on ka kantsel, mis sisaldab rõdu, mõlemad on rohkesti kaunistatud ja pärinevad 1644. aastast. Praeguse kiriku oreli ehitas Christoph Dietrich Gloger 1740. aastal ja see restaureeriti 1976. aastal. Kirikus on jutlustool, mis on kaunistatud piiblitegelastega ja ehitati 1661. aastal Juergen Heydtmanni poolt. Ristimiskivi on valmistatud puhtast pronksist ja pärineb 14. sajandi keskpaigast.

pisi|püsti|Legendaarne mõõk

 Rüütel Macke lugulaul 

Kiriku laest ripub rüütel Macke rapiir või Degen. Legend sellest reliikviast pärineb nõidade põletamise ajast Otterndorfis. Rüütel oli keskmise vürsti teenistuses Hadelnist eemal, kuid rüütel sai teada, et tema ema Otterndorfis süüdistati nõiduses, tunnistati süüdi ja pidi põletatama tuleriidal linna idavärava juures. Rüütel, kes teadis, et tema ema ei olnud nõid, kiirustas tagasi armu paluma Lauenburgi hertsogilt, kelle juures ta oli heas kirjas. Hertsog, kes tunnustas rüütli teeneid, andis tema emale kirjalikult armu. Rüütel ratsutas kiiresti Otterndorfi, kuid saabus liiga hilja, et oma ema päästa. Täis piina ja südamevalu, torkas ahastuses rüütel rapiiri omale rinda ja tappis end. Linnakodanikud, kes mõistsid oma viga, riputasid verise mõõga kirikusse, ja linn ei põletanud enam kunagi nõidu.

 Majandus 

Otterndorf on täna populaarne turismisihtkoht. Otterndorfis ja ümbruskonnas on ranniku lähedal mitu supeljärve, puhkelaagrid, arvukad puhkekorterid ja noortehostelid. Linn on turismikeskus niinimetatud Cuxlandis.

 Inimesed 
Otterndorfist pärit:
 Helmuth Friedrichs (1899-1945), SS juht, Riigipäeva liige
 Thorsten Schriever (1976-), Saksa jalgpallikohtunik
 André Hahn (1990-), Saksa jalgpallur

Otterndorfiga seotud inimesed:
 Johann Heinrich Voß (1751-1826), tõlkija ja filoloog

Aukodanik:
 1950 Hinrich Wilhelm Kopf (1893-1961), Saksa poliitik (SPD), Landkreis Hadelni kreisihaldur 1928-1932 ja esimene Alam-Saksi ministerpresident

 Viited 

 Välislingid 

 Linna veebileht

Kategooria:Alam-Saksi linnad
Kategooria:Alam-Saksi vallad
Kategooria:Cuxhaveni kreis