Hümmling

Hümmling (Homelinghen, hömil – 'väike kivi') on pinnamoreeniga maastik, kuni 73 m üle merepinna, Emslandi piirkonnas Põhja-Saksa madalikul Saksamaa Alam-Saksi liidumaa lääneosas.

 Paiknemine 

Metsane Hümmling, mis on umbes 28 km pikk ja vaid mõni km lai, asub Emslandi piirkonna ja samanimelise kreisi põhjaosas, Emsi jõe valglas. Seda piiravad Emsi org läänes ja Saterland idas. See paikneb Werlte ümbruses, mis on umbes 22 km Meppenist kagus. Erinevad vooluveekogud väljuvad Hümmlingist, mis suubuvad Hasesse lõunas, Emsi kagus ja Ledasse põhjas.

 Ajalugu 

Hümmlingi küngastel on üle 100 enam või vähem säilinud dolmeni megaliitilisest kultuurist. Saksa-Rooma riigi ajal oli Hümmlingi piirkond Münsteri piiskopkonna põhjaosa, mida kutsuti Niederstift Münster, samas kui kiriklikult oli see piirkond Osnabrücki piiskopkonna osa. Neil päevil oli Emsland Vestfaali piirkonna osa. Münsteri vürstlik piiskop Clemens August käskis ehitada Clemenswerthi lossi suveresidentsiks jahihooaja tarvis. Sellest sai Vestfaali baroki peamine näide. Kui ta üritas kasutada teomehi selle lossi ehitamiseks, võitlesid "Vaba Hümmlingi" talupojad keiserlikus õuekohtus Wetzlaris välja eduka kohtuotsuse, et neid ei läänistatud kellelegi.

Pärast lühikesi perioode Arenbergi hertsogkonna (1803–1810) ja siis Prantsuse keisririigi (1810–1814) võimu all said Hümmlingi künkad Emslandi piirkonna põhjaosana Hannoveri kuningriigi (1814–1866) lääneosaks. Pärast selle riigi annekteerimist Preisi kuningriigi poolt kuulus see Hannoveri provintsi.

 Kultuur 

Tüüpiline Hümmlingi eripära on Baukweiten Janhinnerk, tatrajahust tehtud pannkook siirupi, õunakastme, jõhvikate, muna, juustu, leiva või rukkileivaga.

Hümmlinglaste 'rahvushümn' on Hümmelske Bur, laul, mis iseloomustab kohalikke elanikke.

Seal räägitakse ikka veel kohalikku murret Hümmlinger Platt, mis kuulub läänealamsaksa murrete põhjaalamsaksi rühma. Alles umbes 1975. aastal sündis põlvkond, mis kasvas üles ülemsaksa keelt kõneldes.

Hüveni veski on tehnoloogiline tõmbenumber Hümmlingis. See on viimane täielikult säilinud kombineeritud tuule- ja vesiveski Euroopas.

 Religioon 

Hümmling on 93% katoliiklik. Pärast Teist maailmasõda oli seal palju põgenikke Saksamaa endistest idaprovintsidest ja 1990. aastast on Hümmlingis olnud ka etnilistest sakslastest sisserändajaid endisest Nõukogude Liidust, kes lisaks katoliku usule kuuluvad ka uusapostlikku kirikusse ja teistesse protestantlikesse uskudesse (nelipühilus, baptism).

 Kõrgused 

Kõrgused ja maatükid Hümmlingi küngastikul ja selle naabruskonnas on (kõrgused meetrites üle merepinna):

 Windberg (73 m) – Werpeloh'st idas
 Lüttker Sand (72 m) – Werpeloh'st kirdes
 Sunderberg (66 m) – Börgerist lõunas
 Kreuzberg (51 m) – Stavernist põhjas
 Windelberg (49 m) – Börgerist loodes
 Hohenklinken (43 m) – Werpeloh'st läänes
 Buschhöhe (42 m); või Helkensberg – Lorupist põhjas
 Harrenstätter Sand (42 m) – Lorupi ja Spahnharrenstätte vahel
 Wohldhöhe (41 m) – Sögelist läänes Galenberg (40 m) – Stavernis
 Hamberg (u 40 m) – Latheni ja Sögeli vahel
 Kavenberg (u 40 m) – Lorupist edelas
 Großer Westerberg (39 m) – Sögelist lääneloodes
 Große Düne (34 m) – Latheni ja Sögeli vahel
 Wattberg (34 m) – Surwold Börgerwaldi külas
 Schlopenberg (u 30 m) – Börgerist põhjaloodes
 Große Düne (30 m) – Meppeni ja Staverni vahel

 Jõed ja ojad 

 Loruper Beeke, tuleb Hümmlingist, Ohe kagupoolne lisajõgi
 Marka, tuleb Hümmlingist, Werltest idas, Sagter Emsi parempoolne ülemjooks, suubub Ledasse
 Mittelradde, tuleb Hümmlingi idaservast ja läbib selle edelasse, Hase põhjapoolne lisajõgi
 Nordradde, tuleb Hümmlingi keskosast, Theikenmeeri lähedalt, Emsi kirdepoolne lisajõgi
 Ohe, tuleb Hümmlingi keskosast, lahkub sellest põhjasuunas, Sagter Emsi vasakpoolne ülemjooks
 Sagter Ems, tekib Marka ja Ohe kokkujooksust Friesoythe-Neuscharrelist põhjas
 Südradde, tuleb Hümmlingist idast, Hase põhjapoolne lisajõgi

 Asulad 


Asulad Hümmlingis ja selle ümbruskonnas:

 Börger
 Breddenberg
 Esterwegen
 Lorup Neubörger
 Rastdorf
 Sögel (keskus)
 Spahnharrenstätte Stavern (lõunaserv)
 Surwold (põhjaserv)
 Werpeloh (keskus)
 Werlte

Kategooria:Saksamaa geograafia