Astijärve mõis

Astijärve mõis ehk Burtnieki mõis (saksa keeles Schloß Burtneck, läti keeles Burtnieku muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas Burtniekis.

Ajalugu   
Gustav II Adolf andis selle mõisa riigikantsler krahv Axel Oxenstiernale, ent seejärel sai sellest mõisate reduktsiooni käigus riigimõis. Keisrinna Anna Ivanovna andis selle mõisa 29. septembril 1736 krahv Löwenwolde valdusse, ent aastal 1742 see konfiskeeriti temalt ja sellest sai taas riigimõis. 1744. aastal doneeriti see krahv Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile (1680−1749). Seejärel oli omanikuks tema poeg Pjotr Rumjantsev-Zadunaiski.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 137-138. Aastal 1806 ostis Theodor Heinrich von Schroeder tolle pojalt kogusumma 489 120 rubla eest Astijärve, Rūte, Seķi, Ēķini, Zvārte, Dūre, Briede ja Pučurga mõisad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836., lk 117. Hiljem päris need tema poeg, Hollandi konsul Johann Friedrich von Schröder.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 138.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 17 ja 3/8 adramaad, sellele allus 474 mees- ja 490 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 240. Aastal 1637 oli mõisa suurus 94 ja 1/2 adramaad, aastal 1641  sada viiskümmend neli adramaad, aastal 1688 aga nelikümmend aadramaad. Aastal 1734 oli adramaid 33 ja 1/4, aastal 1757 aga 17 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 15 ja 17/20 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 115. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 15 ja 17/20, aastal 1881 aga kuus, lisaks allus mõisale 17 ja 42/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 137.

1920. aasta agraarreformi ajal oli mõisa suurus 1474 hektarit.Latviešu konversācijas vārdnīca. II. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 3328-3329. sleja.

Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Kruse.

Mõisaansambel
pisi|left|Vaade Astijärve mõisakompleksile
Mõisakompleks, mille aladele jäävad  ka Asti ordulinnuse varemed, mõisavalitseja maja,Pārvaldnieka māja kaks aita,Klēts (Nr.2)https://mantojums.lv/cultural-objects/6895 Klēts (Nr.1)] tallid,Staļļi piirdemüür, väravadŽogs un vārti ja kuivamaasildGaisa tilts on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.Burtnieku muižas apbūve 

Ka park on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.Parks Mõisa pargile panid aluse Schröderid umbkaudu aastal 1860. Pargis kasvab ligi 70 liiki puid ja põõsaid. Seda ehib Soomest toodud graniidist tehtud ühes tükis astmetega trepp. Pargis on vabaõhulava ja kaks pärnaalleed - armastuse ja õhkamiste allee. Pargi Hõbevärava juurest algab Vīsragsi  loodusrada.Travel in Valmiera municipality, lk. 14-15. Looduskaitse all on pargis kasvavad Aedniku maja tamm, veel üks tamm ja läänepärn.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Viited

Kategooria:Valmiera piirkonna mõisad
Kategooria:Astijärve kihelkond