Ülo Peil

Ülo Peil (sündinud 20. märtsil 1960 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Ülo Peil on pärit inseneride perekonnast. Teda võib lugeda üheks 1980. aastatel mõjule pääsenud arhitektidest silmapaistvamaks. 

Lõpetas 1978 Tallinna 44. keskkooli, samal aastal astus Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1983. aastal. 

Töötanud 1982–1989 EKE Projektis ning 1989. aastast Arhitektuuribüroos Urbel ja Peil. 

1988. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige ning aastatel 1991–1992 ja 1994–1995 liidu aseesimees. 

 Teostatud projektid 
 Tallinna Sadamas
 Tallinna Sadama Estline'i B-terminal (1990)
 Soome A-terminal koos Emil Urbeliga,https://en.wikipedia.org/wiki/Emil_Urbel sisekujundus Taso Mähar (1992–1994)

Sümmeetrilise terminalihoone domineeriv tegur on mõlema fassaadi akende rida; Esimesel korrusel asuv maa-alune fassaad on osaliselt süvendiga ja esimene korrus on toetatud kolonnidega. Hoone keskel on tähelepanu keskpunktiks ümmargune valgustusaken, mida tänapäevase masintööstuse esteetika on võtnud laevakonstruktsioonidest. Teisest küljest lõigatakse klaaslint vertikaalselt läbi akna tugipostide korduva rütmiga. Hoonet iseloomustab ratsionaalne ja selge arhitektuur, mis jagab salongi selgelt erinevates piirkondadeks, kus kaks silindrikujulist struktuuri, registreerimis- ja infopunkti toimivad maamärkidena. Ülemine korrus on peaaegu täielikult kaetud tolli- ja piirivalvurite labürindiga (ruumi korraldamine segaduses näib olevat vältimatu eriala erivajaduste tõttu). Emil Urbeli ja Peili tööde klassifitseerimisel püütakse neid mõnevõrra ebamäärase neofunktsionaalsuse mõistega märgistada. Kohalikul kontekstis mängib funktsionalism 1918. ja 1940. aastate esimese iseseisvumise perioodil olulist arhitektuurilise stiili rolli. See ajalooline seos tähendas seda, et hiljem omandati automaatselt "meie enda stiil" ja see on põhjus, miks allusioon Eesti arhitektide neofunktsionaalsetest töödest 1970. aastatel nägid seda iseseisvat Eestit. Kuid Urbel ja Peil ei ole nii palju piirkondliku identiteedi tegu; neid tuleks vaadelda pigem selle poolest, et nad esindaksid kahekordset lihtsust, mis on järginud arhitektuurilist postmodernismi, mis ühendab need sarnaste rahvusvaheliste arengutega. Kui arhitektid projekteerivad sadamas asuvaid hooneid, on alati oht, et nad hakkavad flirtima mere äärega ja kasutavad mitmesuguseid temaatilisi üksikasju. Siin omandatakse vajalik individuaalsus kahe või kolme elemendiga, vältides samal üleliigset individualismi. Sama määratlus sobib hästi ka sadama administratsiooni hoone uue välimusega. Lõpliku fassaadi külge lisati pisut nihutatut kumerat tiiba, mis oli kaetud sinakashalli lehtmetalliga, seeläbi ühendades hoone vanad ja uued osad ning muutes sisemise õue aatriumiks. Välimised diskreetsed värvid peidavad interjööri, mis pakub ootamatuid ruumi elamusi.

 B-terminali tollipunkt (1993);
 Tallinna Sadamavalitsuse hoone, sisekujundus Taso Mähar (1992–1995)

 Rotermanni kvartalis 
 Ahtri 2, Rotermanni soolaladu, Eesti Arhitektuurimuuseumi hoone, sisekujundus Taso Mähar (1993–1995)

Rekonstrueeritud aastatel 1995–1996. Tallinna üks silmapaistvamaid tööstusarhitektuuri näiteid, kus tegutseb Arhitektuuri muuseum, mille eesmärgiks on tegutseda laial rindel ja pakkuda huviäratavat nii erialaspetsialistile, turistile kui koolilapsele. Projekti tegi keerukaks probleem, kuidas uus funktsioon istutada tundlikult pea 200 aastat vanasse hoonesse. Tulemus oli Arhitektuurimuuseumii ja Eesti Arhitektide Liidu jaoks suur saavutus, andes võimaluse tuua arhitektuur lähemale inimestele läbi funktsionaalse näituse pinna, kus esitleda ka välisriikide väljapanekuid.

 Ahtri 6, Estimpeksi büroohoone, sisekujundus Taso Mähar (1994–1996), 
 Mere pst 4, AS Aswega Rotermanni Kaubakeskus (1997–1998)

 Tartu Lõunakeskuses 
 Tartu Ringtee 75 (2001–2017) 

Tartu Lõunakeskus avati 2001. aastal 15 000 ruutmeetril. Kuna keskus on Lõuna-Eesti kõige suurem keskus, on see siiani olnud Ülo Peili üks suuremaid projekte. Järkjärguliste laiendustega on Lõunakeskus 2017. aasta seisuga kasvanud 90 000 m2 kaubanduspinnani, hõlmab 200 kauplust ja teenust ning annab tööd 1600 inimesele. Külastajaid oli aastal 2017 üle 6 miljoni.

Kaubandusparki on etappide kaupa laiendatud järgmiselt: 

 2002 – Sotka mööblikauplus
 2003 – Bauhofi ehitus- ja aiakaubad
 2005 – Peahoone laiendus ja liuväli
 2006 – Asko mööblikauplus ja Hawaii Expressi spordipood
 2009 – Lõunakeskuse peahoone laiendus; kaubanduspark suurenes 25 000 ruutmeetri võrra. Lisandus uus ankurrentnik Rimi Hüpermarket.
 2017 – Lõunakeskuse vana osa ümberehitus ja laiendus; peahoone uueks suuruseks 72 000 m2. Lisandus Apollo kino, hotell Sophia ning ligi 30 uut kauplust ja toidukohta. Sügisel valmis kaubanduspargis uus hoone, kus asuvad Asko ja Sotka mööblipoed ning Mileedi lillemaja. Kogu kaubanduspargi suurus on nüüd 90 300 m2.

 Muid töid 
 Kaberneeme sadama võõrastemaja (1998) 
 Mere puiestee Kaubanduskeskus (1998) 
 Rocca al Mare koolimaja, koos Emil Urbeli ja Indrek Ermiga (1999)

 Viimaste aastate töid 
 Spaahotellid Kuressaare Meri ja Viimsi Tervis
 Tiit Soku korvpallikool 
 Valga Spordihoone 
 Viimsi keskus 
 Narva Astri keskus 
 Narva Fama keskus 
 kortermajad Tallinnas: Soo 1, Kreutzwaldi 12, Raua 10 

 Võistlustööd 
 Rahvusraamatukogu park (1986, 2. preemia)
 Pärnu teater (1988, 1. preemia)
 Talukonkurss (1987, 1. preemia)
 Saksi kirik (1989, 2. preemia)
 Aleksandria raamatukogu (1989, koos R. Puusepaga)
 Pärnu staadioni tribüünihoone (2013, 1. preemia, ühe Kamp Arhitekt OÜ liikmena)

 Koostöös Emil Urbeliga 
 Tallinna Mere puiestee kaubanduskeskus (1989, 1. preemia)
 Peeter Süda tänava kvartal (1989, 3. preemia)
 Tallinna trammi- ja trollipargi haldushoone (1990, 1. preemia)
 Rakvere kultuurimaja (1989, 1. preemia)
 Sillamäe keskus (1990, 1. preemia)
 Pärnu Kuninga kinokeskus (1991, 1. preemia)
 Pärnu rannahoone juurdeehitus (1990, 2. preemia)
 La Cite´ International de Montreal (1990)
 Savonlinna keskuse planeering (1992)
 Hansapank (1995)

 Planeerimisprojektid ja rekonstrueerimised 
 Sillamäe Keskus – eskiisprojekt (1990–1991), Ahtri tänav
 Mere puiestee ja raudtee vahelise ala detailplaneerimine (1994–1995)
 Tallinna Ahtri tänava ja Mere puiestee vahelise ala detailplaneering (1995)
 Riia Kliversala Rahvusvaheline Kaubanduskeskus – 1997 

Rekonstrueerimisprojektid 
 Rotermanni soolaladu – äri- ja kultuurikeskus Ahtri tänaval (1994–1995)
 RAS Estimpeksi büroohoone Ahtri tänaval (1994–1995, valmis 1996)
 Pirita rannahoone (1998–2000)

Tunnustus
 2000 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia – koos Emil Urbeli, Indrek Ermi ja Taso Mähariga; Rocca al Mare Kool

Viited

 Välislingid 
 http://epl.delfi.ee/news/arvamus/ulo-ja-raivo-grupivennad?id=50785020
 https://kultuur.postimees.ee/4364087/sukeldu-soome-arhitektuuri-maailma?_ga=2.228703260.1017099133.1525168789-1471108566.1511209483
 http://www.estonianart.ee/estonian-art-971/three-buildings-in-the-passenger-port/
 http://www.arhitektuurimuuseum.ee/muuseum/ajalugu/maja-ajalugu/
 Tartu Lõunakeskuse hooned

Kategooria:Eesti arhitektid
Kategooria:Tallinna inimesed
Kategooria:Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Kategooria:Sündinud 1960